# data[].attributes.body
Pindala 2,27 km² Rahvaarv ▼ 705 inimest (2020) Kallaste (est Kallaste), kuni 1923. aastani doda Krasnye Gory [1] - linn Eesti kõige idaosas Tartumaa maakonnas, rannikul Enne Eesti kohalike omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli see linnavalitsus ja ei olnud ühegi volosti osa, pärast reformi sai see uue Peipsiere volosti osaks [3] .Linna nimi tuleneb eestikeelsest sõnast kallas (kallas). Vene keeles nimetati asulat varem nimeks "Punane mägi", "Punased mäed" või "Punane Posad", mida seostatakse piirkonnale iseloomuliku punase liivakiviga.
Allikas:https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/EE_Tartu_outline.svg/290px

# data[].attributes.body
Jegor Titov 6b
Pindala: | 14 km² (2017) 
Elanikke: | 11 859 (1.01.2019)
Allikas:
https://et.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ru
Nimelegend:
"Üks armas linnake kerkis Tamula kaldale ja oli juba peaaegu valmis. Linnapea oli väga murelik, sest linnal polnud nime. Hakanud siis linnapea ümber Tamula järve võruna ringe tegema ning ohanud kõva häälega: "Kurat, mida ma sellele linnale nimeks panen? Kurat, mida ma panen?". Vanapagan olevat siis pea järvest välja pistnud ja öelnud: "Pane Võru". Linnapea ei julgenud vanapaganaga vaielda ja nii saigi nimeks Võru."

Loodus:
Linna territoori

# data[].attributes.body
Anastassia  Maisurjan 6b

Pindala: | 68,7  km² (2017)
Elanikke :55 249 (1.01.2019)

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Narva

Narva aladel ja selle ümbruses on elatud juba kiviajal. Narva asula tekkis ilmselt muinaseestlaste linnuse kohale, mille lähedale ehitasid hiljem oma linnuse taanlased. Novgorodi kroonika teatas aastal 1172, et Novgorodis asus kaubaõu Nerveski või Nerovski konets (Nerevi õu). Narvia 8 adramaaga küla märgiti esmakordselt Taani hindamisraamatus 1241.

Narva linnus rajati taanlaste poolt 1256. aastal, esialgu Narva jõe idakaldale. 1277. aastal kinnitasid ürikud, et Taani kuninga esindaja Eylard von Oberge nimetas end Eesti, Narva ja Tallinna komandandiks (capitaneus per Estoniam, Narwiam atque Revaliam).

Narva linn asub Eesti kirdeosas Narva jõe läänekaldal 12 km kaugusel jõe suudmest Tallinna–Peterburi maantee ja raudtee ääres Eesti-Venemaa piiril Jaanilinna vastas. See paikneb 200 km kaugusel Tallinnast ida pool ning 20 km kaugusel Kingisseppast ja 130 km kaugusel Peterburist lääne pool. Ida-Virumaa keskasulast Jõhvist asub Narva 50 km kaugusel ida pool.

Narva linna pindala on 68,95 km²,[8] sh linna põhiosast eraldatud ja Narva-Jõesuu linna territooriumiga ümbritsetud linnaosade Kudruküla ja Olgina pindala on vastavalt 5,08 km²[9] ja 0,58 km².

Narva asub Narva jõe kanjonis, mille kaitseks on moodustatud maastikukaitseala. Linna läbib Narva klindilõik.

# data[].attributes.body
Sergei Matjuhhin 6B

Pindala: | 68,7 km² (2017)
Elanikke: | 55 249 (1.01.2019)

Allikas:
https://et.wikipedia.org/wiki/Narva

Narva aladel ja selle ümbruses on elatud juba kiviajal. Narva asula tekkis ilmselt muinaseestlaste linnuse kohale, mille lähedale ehitasid hiljem oma linnuse taanlased. Novgorodi kroonika teatas aastal 1172, et Novgorodis asus kaubaõu Nerveski või Nerovski konets (Nerevi õu). Narvia 8 adramaaga küla märgiti esmakordselt Taani hindamisraamatus 1241.

Narva linnus rajati taanlaste poolt 1256. aastal, esialgu Narva jõe idakaldale. 1277. aastal kinnitasid ürikud, et Taani kuninga esindaja Eylard von Oberge nimetas end Eesti, Narva ja Tallinna komandandiks (capitaneus per Estoniam, Narwiam atque Revaliam).
Vabadussõja käigus, 18.–19. jaanuaril 1919, vabastasid Eesti väed ja Soome vabatahtlikud Utria dessandiga linna bolševikest. Linnas tegutses Ivironi Jumalaema nunnaklooster.[7]Jaanuaris 1919 läks kogu Narva linn Eesti Vabariigi kontrolli alla ning Nõukogude Venemaa tunnustas seda ametlikult Tartu rahulepingus (1920). Narva linnaosana oli Jaanilinna ametlik nimetus Jaani eeslinn.
Narva oli 1944. aastal kuus kuud rindelinn. Suurem osa Narva hoonetest, sealhulgas ajalooline vanalinn sai kannatada Nõukogude lennuväe pommirünnakute ja suurtükitule tagajärjel (märtsipommitamine Narvas). Narva 3550 sõjas purustatud kivihoonest olid taastamiskõlblikud vaid 198 hoonet. Enne sõda Narvas elanud 34 000 elanikust elas pärast sõda 1946. aastal seal vaid mõni üksik eestlane, põhiliselt linna äärealadel. Kuigi Narva vanalinna oli võimalik taastada ning enamiku majade ja kirikute müürid olid püsti, otsustas uus võim kõik maatasa teha. Alates 1950. aastate alguses varemed õhiti ja vanalinna asemele ehitati suures osas praegused korterelamud.

Narva on Eesti idapoolseim piiripunkt, mida läbivad Tallinna–Peterburi raudtee ja Peterburi maantee, mis suunduvad Loode-Venemaale ja Peterburi.

Üle jõe kulgevad Sõpruse sild ja Narva raudteesild.
Narva Aleksandri Suurkirik, Narva Jaani kirik, Narva Peetri kirik, Narva Issanda Ülestõusmise peakirik, Püha Miikaeli kirik, Narva Püha Antoniuse kirik, Jumalaema Uinumise kirik, Jumalaema Tunnustähe ikooni kirik, Narva Jumalaema Ibeeria ikooni kirik, Narva Ibeeria Jumalasünnitaja naisklooster,

# data[].attributes.body
Darja Botšina
Pindala: | 10,12 km²
Elanikke: | 7905 (1.01.2019)

Linna eestikeelset nime on mainitud esmakordselt 1564. aastal Vene-Rootsi vaherahulepingus.Paidet on esmakordselt kirjalikes allikates mainitud seoses 1265. aastaga, mil Liivi ordu maameistri Konrad von Manderni valitsemisajal hakati ordulinnust rajama. [23]24. veebruaril 1990 heisati Paide raekojal alaliselt Eesti lipp.[50]

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Paide

# data[].attributes.body
Ruslan Smolenski

Pindala: 39 km² (2016)
Elanikke: 93 865 (1.01.2019)

Allikas:https://et.wikipedia.org/wiki/Tartu
Tartus tegutseb üle 20 muuseumi. Nende seas on nii riiklikke, linna haldusalasse kuuluvaid kui ka kõrgkoolide ja eraettevõtete muuseume. Tuntumateks võib pidada Eesti Rahva Muuseumi, Eesti Kirjandusmuuseumi, Eesti Spordimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Tartu Linnamuuseumi ning Tartu Ülikooli muuseume. Tinglikult arvatakse vahel muuseumide hulka ka Tartu Ülikooli botaanikaaed ning AHHAA Teaduskeskus
Teatritest vanim, suurim ja tuntuim on 1870. aastal loodud Vanemuine, mis tegutseb juba pikka aega kolmežanriteatrina (draama, ooper ja ballett).

Suveetendustest on välja kasvanud Emajõe Suveteater, Tartu Ülikooli juures tegutsenud näiteringide traditsioonist Kalev Kudu juhitud Tartu Üliõpilasteater. Üks Tartu nooremaid, kuid kõrgelt hinnatud teatreid on avangardistlik Tartu Uus Teater, mille eestvedajaist tuntuim on lavastaja ja muusik Ivar Põllu. Kammerlikus Sadamateatris toimuvad väiksemad, mõnikord monoetendused. Tähelepanu on pälvinud ka Uru noorteteater.

# data[].attributes.body
Jegor Titov 6b

Pindala: 14 km² (2017)
Elanikke: 11 859 (1.01.2019)

Nimelegend:
"Üks armas linnake kerkis Tamula kaldale ja oli juba peaaegu valmis. Linnapea oli väga murelik, sest linnal polnud nime. Hakanud siis linnapea ümber Tamula järve võruna ringe tegema ning ohanud kõva häälega: "Kurat, mida ma sellele linnale nimeks panen? Kurat, mida ma panen?". Vanapagan olevat siis pea järvest välja pistnud ja öelnud: "Pane Võru". Linnapea ei julgenud vanapagana

Allikas:
https://et.wikipedia.org/wiki/Võru

# data[].attributes.body
Vlad Kostjukevits 6b
Pindala: |  11,2 km² (2017)
Elanikke: |  9910 (1.01.2019)

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Keila
Keila piirneb kirdenurgast Harku valla Kumna külaga, idas Saue valla Valingu külaga, lõunas Lääne-Harju valla Ohtu ja Kulna külaga, lõunas ja läänes Lääne-Harju valla Niitvälja külaga ning põhjas Lääne-Harju valla Valkse ja Tõmmiku külaga. Keila idapiir kulgeb valdavalt mööda Keila jõge.

# data[].attributes.body
Artjom Harzia 6b
Pindala: | 14,7 km² (2017)
Elanikke: | 17 407 (1.01.2019)

Viljandi nime aluseks arvatakse olevat sõna "vili" koos järelliitega -ndi.
Viljandi linna esinduskogu on Viljandi Linnavolikogu, kuhu valitakse iga nelja aasta tagant 27 liiget. 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimiste järel moodustasid Viljandis võimuliidu Eesti Reformierakond, Isamaa ja Res Publica Liit ning Eesti Keskerakond, kellel on volikogus vastavalt 8, 6 ja 2 mandaati.
iljandis on võimalik harrastada kõiki levinud spordialasid. Tähtsamad spordirajatised on Viljandi linnastaadion, Viljandi kunstmuruväljak, Viljandi Spordihoone, Viljandi Jakobsoni Koolis asuv ujula ja Viljandi jäähall

Alikas
https://et.wikipedia.org/wiki/Viljandi

# data[].attributes.body
Nikita Narinjan
Pindala: | 11,9 km² (2017)
Elanikke: | 12 719 (1.01.2019)

Sillamäe on linn Ida-Viru maakonnas. See asub Soome lahe lõunarannikul Narva lahe kaldal Sõtke jõe suudmes.Sillamäe kaugus maakonnakeskusest Jõhvist on 24 kilomeetrit. Lähim raudteejaam on 3 kilomeetrit lõunas asuv Vaivara raudteejaam. Narva jääb 25 kilomeetri kaugusele itta.
Sillamäed mainiti ürikutes esimest korda 1502.Esimesed Sillamäe põlisasukad olid 1948. aastal Leningradist toodud 14–18-aastased kodutud, valdavalt vargad, röövlid ja "kotipoisid", keda hakati tehasetöölisteks õpetama.Sillamäe sadam avati 2005. aastal. Laevaliin Kotkasse Soomes alustas 2006. aasta märtsis tegevust kaubaveoga, millele 17. mail 2006 lisandus reisijatevedu. Saaremaa Laevakompanii korraldatud liiniliiklus lõppes 19. oktoobril 2007.

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Sillam%C3%A4e

# data[].attributes.body
22,6 км² pindala
15 077 (2017 г.) elanikke
Alikas:
htpps//et.wikipedia.org/wiki/Maardu
Maardust sai tööstusasula tänu fosforiidi kaevandamisele. Kaevandamist alustati Ülgase külas juba 1920. aastatel. 1939. aastal rajati Maardusse Eesti Fosforiidi tehas ja karjäärid, kus Teise maailmasõja ajal oli fosforiidimaardla alal Saksa koonduslaagrid.

Maardu alad kuulusid 1963–1991 administratiivselt Tallinna alla. Iseseisvaks linnaks sai Maardu 1991. aasta novembris.[4]

# data[].attributes.body
Gabriel Tavberidze
Pindala: | 3,8 km² (2017)[1]
Elanikke: | 2576 (1.01.2019)[2]
Loksa on linn Põhja-Eestis Harju maakonnas Soome lahe kaldal. Läbi linna voolab Valgejõgi, mis samas ka Hara lahte suubub.Loksa pindala on 382 hektarit.Aastatel 1950–1957 oli Loksa samanimelise rajooni halduskeskus.Hariduse ajalugu Loksal ulatub tagasi detsembrisse 1867, kui kohalikus talus hakkas õpetaja Jakob Janter tunde andma 20 talulapsele. Loksa esimene koolimaja valmis 1903. aastal ja tegutses esialgu kaheklassilise vallakoolina. Täielik algkool alustas tegevust 1920.

allikas:https://et.wikipedia.org/wiki/Loksa

# data[].attributes.body
Ivan Gussev

Pindala: | 3,8 km²
Elanikke: | 2576
allikas
https://et.wikipedia.org/wiki/Loksa
ariduse ajalugu Loksal ulatub tagasi detsembrisse 1867, kui kohalikus talus hakkas õpetaja Jakob Janter tunde andma 20 talulapsele.Aastatel 1976–2016 tegutses linnas haigla. Selle baasil loodi 2000. aastal ambulatoorset ja statsionaarset arstiabi pakkuv osaühing Loksa Ravikeskus.Loksa on linn Põhja-Eestis Harju maakonnas Soome lahe kaldal. Läbi linna voolab Valgejõgi, mis samas ka Hara lahte suubub.Loksa pindala on 382 hektarit.Aastatel 1950–1957 oli Loksa samanimelise rajooni halduskeskus.

# data[].attributes.body
Maksim Prohhorov 6B

Pindala: | 10,59 km²
Elanikke: | 9675 (1.01.2019)

2011
Eestlased arv: 8404
Venelased arv: 1427
Ukrainlased arv: 181
Valgevenelased arv: 61
Soomlased arv: 57
Muud arv: 121

Pärast Vana-Pärnu mahapõletamist leedulaste poolt 1263. aastal otsustas Saare-Lääne piiskop Hermann I piiskopkonna uue keskuse rajada põhja poole turvalisemale alale. 1279 sai Haapsalu linnaõigused

Haapsalu on vaikne suvituskoht Haapsalu lahe ääres, mis tänu oma madalale veele soojeneb suhteliselt kiiresti. Doktor Karl Abraham Hunnius võttis kasutusele Haapsalu ravimuda. Haapsalu ravimuda ja meri on siia puhkama meelitanud paljud tuntud inimesed üle maailma.

Allikas:
https://et.wikipedia.org/wiki/Haapsalu

# data[].attributes.body
Artur Nemõkin 6B
Pindala: | 68,7 km² (2017)
Elanikke: | 33 743 (1.01.2019)
Nimilegend:
Kohtla-Järve nimi pärineb linna alal asunud Kohtla ja Järve külalt. Samas kohas asusid ka Kohtla ja Järve mõisad.

Kohtla-Järve jääb osaliselt kahe ajaloolise küla aladele – aastal 1241 mainiti Taani hindamisraamatus Järve küla (Jeruius) ja Tõrvasküla (Tourascula). Viimase maadele rajati hiljem Kohtla mõis.
Linn asub Eesti kirdeosas Ida-Viru maakonnas. Pindala on 68 ruutkilomeetrit.
Kohtla-Järve linn koosneb viiest eraldi asuvast linnaosast.
Aastatel 1960–1991 kuulusid Kohtla-Järve linna koosseisu ka praegused Jõhvi, Kiviõli ja Püssi linn ning Kohtla-Nõmme alev. 2017. aastani kuulus linna koosseisu Viivikonna koos Sirgalaga.

Kohtla-Järve on eelkõige tööstuslinn. Tähtsaim tööstusharu on keemiatööstus. Sellel alal tegutseb kolm suurt ettevõtet: Viru Keemia Grupp, Eastman Specialties, Novotrade Invest, mille toodangu müügikäive oli 2011. aastal umbes 255 miljonit eurot. Nitroferti keemiatehas lõpetas töö 2009. aasta veebruaris, kuid taaskäivitati 2012. aasta detsembris.

Teised tähtsamad tööstusharud on metallitööstus (Remeksi keskus), mööblitööstus (TNC Components) ja ehitusmaterjalide tootmine. Tähtsal kohal on ka õmblustööstus – sellel alal tegutseb kümme ettevõtet, sealhulgas Baltika tütarettevõtte Virulase õmblustsehh.

Allikas: https://et.m.wikipedia.org/wiki/Kohtla-J%C3%A4rve

# data[].attributes.body
Samira Ivanova

Pindala: 10,64 km²
Elanikke: 15 189 (1.01.2019)

Allikas:https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere
Rakvere (ajalooline nimi Tarvanpää; saksa keeles Wesenberg, vene keeles Rakovor) on linn Lääne-Viru maakonnas, maakonna haldus-, majandus- ja kultuurikeskus.
Linna tunnuslauseks on "Rakvere – väge täis", mis väljendab, et Rakverel on suurel hulgal majanduslikku, vaimset ja demograafilist ressurssi. Rakvere märk kujutab tagajalgadele tõusnud valget tarvast punasel taustal, mida ümbritseb kollane ring. Kollasel ringil asub linna nimi Rakvere ja tunnuslause "Väge täis". Märk lähtub vanimast teadaolevast Rakvere nimest – Tarvanpää. Ürgveis on iidne jõu, väe ja viljakuse sümbol. Tarva püstine asend väljendab edasipürgimist, üleküllast jõudu, kindlat vastuseisu survele.

Rakvere asub Põhja-Eestis Pandivere kõrgustiku põhjajalamil 20 km kaugusel Soome lahest.

Linna läbib Soolikaoja. Linna edelaosas asub Rakvere tammiku maastikukaitseala. Linna lõunaosas asub Palermo mets. Linna järgi on nime saanud ordoviitsiumi Rakvere lade.[5]

Rakvere linn paikneb Eesti tingimustes nii mandrilise kui ka merelise kliima mõjupiirkonnas. Aasta keskmine sademete hulk on 750 mm ja lumikatte keskmine paksus 30–40 cm. Aasta keskmine õhutemperatuur on 4,5 °C, püsivad külmad algavad detsembris ja kestavad 80–90 päeva.

# data[].attributes.body
Jegor Titov 6b
Pindala: | 14 km² (2017)
Elanikke: | 11 859 (1.01.2019)
Allikas:
https://et.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ru
Nimelegend:
"Üks armas linnake kerkis Tamula kaldale ja oli juba peaaegu valmis. Linnapea oli väga murelik, sest linnal polnud nime. Hakanud siis linnapea ümber Tamula järve võruna ringe tegema ning ohanud kõva häälega: "Kurat, mida ma sellele linnale nimeks panen? Kurat, mida ma panen?". Vanapagan olevat siis pea järvest välja pistnud ja öelnud: "Pane Võru". Linnapea ei julgenud vanapaganaga vaielda ja nii saigi nimeks Võru."

Loodus:
Linna territooriumil paikneb neli järve: Tamula järv (231,3 ha)[20], Kubija järv (15,9 ha), Mustjärv ja Kubija Veskijärv (1,7 ha). Tamula järvest on väikese Vahejõe kaudu olemas ühendus Vagula järvega. Loodest ja põhjast piirab linna Võhandu jõgi.

25. oktoobril 2019 andis Riigi Ilmateenistus eelseisvaks nädalavahetuseks II astme tormihoiatuse. 27. oktoobri hommikul jõudis Rootsi rannikule madalrõhutsüklon, mis liikus päeval Eesti kohale ning muutus järk-järgult tugevamaks. Erakordse jõulisuse põhjuseks oli järjest enam suurenev kontrast keerise lõunaserva mööda liikunud sooja ja Läänemere kohal põhjakaarest alguse saanud külma sissetung.

# data[].attributes.body
Pärnu on sadamalinn Eesti edelarannikul Pärnu lahe ääres Pärnu jõe alamjooksul, samanimelise haldusüksuse ja Pärnu maakonna halduskeskus.

Ligi 40 000 elanikuga on Pärnu Eesti suuruselt neljas linn. Linn hõlmab 33,15 km² suuruse maa-ala, sealhulgas 20% on parkide ja haljasalade all. Pärnu linna piiridesse jääb kolm kaitseala.

Pärnu on riigi edelaosa põhiline tööstuslinn ja Lääne-Eesti tähtsaim logistiline sõlmpunkt. Majanduses on valdavad teenindus- ja puhkemajandussektor ning mitmekesine tööstus. Pärnu lennujaamal on rahvusvahelise lennutegevuse sertifikaat. Pärnu ja Sauga jõgi on linna piires laevatatavad, nende suudmeis paiknev Pärnu sadam teenindab kauba-, kala- ja turismilaevu.[4]

1930. aastateks arendati Pärnu tähtsaks Läänemere-äärseks kuurortlinnaks ja on tänaseni Eesti tähtsaim kuurortlinn. Aastast 1996 kannab Pärnu Eesti suvepealinna tiitlit. 2004. aastal avati Pärnus tollal Baltimaade suurim veekeskus.[5] 2006. aastal uuendati Pärnus tsaariajal rajatud rannaala ning ehitati kogu kuurordi ilmet kujundav rannapromenaad.[5]

Alamjooksul kuni 200 m laiune Pärnu jõgi jaotab linna kahte ligikaudu võrdsesse ossa.
Pindala: | 33,2 km² (2016)[1]

Elanikke: | 39 438 (1.01.2019)[2]
Allikas https://et.wikipedia.org/wiki/pärnu

# data[].attributes.body
Nelli Kuldmaa

Pindala: 10,12 km²
Elanikke: 7905 (1.01.2019)

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Paide

# data[].attributes.body
Andrei Ponkin

Pindala: | 159 km² (2017)
Elanikke: | 434 562 (1.01.2019)

Tallinn on linn Põhja-Eesti rannikul Tallinna lahe ääres, Eesti pealinn ja Harju maakonna halduskeskus.
Teadaolevalt on Tallinna, tolleaegse nimega Revalit, koos oma kodanikkonnaga (ladina keeles civitas Revaliensis) esimest korda mainitud linnana aastal 1238. Lübecki linnaõigused sai linn 15. mail 1248. Läänemere idaosa merekaubandusega tegeleva linna tähtsust kasvatas märgatavalt 1285. aastast kuulumine Hansa Liitu, mis andis linnale laokoha õiguse 1346. aastal.
Tallinn on silmapaistvalt rikas arhitektuurimälestiste poolest. Tallinna vanalinn on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Vanimad ehitusmälestised on 13. sajandi alguses Toompeale püstitatud linnus ja toomkirik. Linnuse peatorn on Pikk Hermann.

Tallinna all-linna ümbritsev keskaegne linnamüür on Põhja-Euroopa üks paremini säilinuid (2,35 km pikkusest müürist on alles 1,85 km, 46 värava- ja müüritornist 27). Keskaegse Tallinna õitsenguajast – 15. sajandist – pärineb all-linna gooti stiilis hoonestus ja praktiliselt tervikuna kogu tolleaegne tänavavõrk. Säilinud on enamik kirikuid, sealhulgas suurejoonelised Niguliste ja Oleviste kirik, mida on küll vahepeal tarvis olnud olulises ulatuses taastada. Varemetena on säilinud linna suurimad kirikud Püha Katariina kloostri kirik ja Pirita kloostri kirik. Enam-vähem ehedalt on säilinud Püha Vaimu kirik, raekoda, raeapteek, Suurgildi hoone ning kaupmeeste ja käsitööliste elamuid.

Allikas: https://et.wikipedia.org/wiki/Tallinn