# data[].attributes.body
1.1 Les causes de l'expansió Europea
En la segona meitat del segle XV, portuguesos i castellans van empendre l'expansió ultra marina dels regnes per territoris anteriorment desconeguts.
Va ser provocat per diversos motius:
-Recerca de rutes comercials: els turcs havien conquerit Constantinoble, aixo va interrompre les rutes cap a Orient i es va fer nescessari buscar trajectes alternatius per buscar productes de luxe.
-Politica expansiva: acabada la conquesta de Granada, Portugal i Castella rivalitzaven per expandir els seus territoris i l'unica via  de conquesta era l'ocea atlantic
-Avenços tecnics: Exemple: el timo, la bruixola, l'astrolabi, o els mapes portolans, també es van construir embarcacions mes grans com els carabeles.

1.2 Portugal s'expandeizx per Àfrica.
EXPANSIÓ PORTUGUESA

# data[].attributes.body
1.3 Castella arriba a Amèrica
Cristòfor Colom pensava que podia arribar a Àsia navegant cap a l'oest. Sabia que la terra era esfèrica, però pensava que era més petita. Els reis catòlics van acceptar el projecte i van signar les capitulacions de santa fe que li aconseguien privilegis en cas que tingues èxit, l'any 1492 van partir de Palos de Frontera (HUELVA) la nau Santa Maria i les caravel·les LA PINTA Y LA NIÑA. Desprès de fer una escala a les illes canàries, es van dirigir al Atlantic, el 12 d'octubre van desembarcar a les Bahames. Colom va recórrer algunes illes més i va fundar els primers assentaments l'èxit va provocar noves expedicions i van fer 3 viatges més. Castella i Portugal van rivalitzar pel control de la nova ruta, fins que el 1494 van signar el tractat de Tordesillas. L'acord establia una linea imaginaria a 370 llegues a l'oest de les illes de cap verd que dividia el món en dues zones de influència

# data[].attributes.body
1.4 La primera volta al mon
El 1519 va partir de Sevilla una expedició dirigida de Ferñao de Magalhaes, portuguès al cervell de Castella. Van recórrer sud Amèrica i el 1520 van arribar a l'oceà pacífic, desprès de doblar el que és coneixia avui com a l'estret de Magallanes.
A les illes filipines va morir magalhaes i va assumir el comandament Juan Sebastian  Elcano. El 1522 va tornar a la península, desprès d'haver completat la primera volta al món.

# data[].attributes.body
2.3 Els inques
A l'arribada dels castellans, el poble inca dominava la regió dels Andes i havia format un gran imperi que comprenia dels actuals Equador, Perú, Bolívia i zona nord de Xile i de l'Argentina.
Des de Cusco , la capital de l'imperi, s'extenia una extensa xarxa de camins que connectava tot el territori.
El màxim dirigent era l'emperador, a qui anomena inca i consideraven descendent de la màxima divinitat, el Sol.
Per sota d'ell estaven els nobles i els sacerdots, les clases populars (treballaven i lliuraven un tribut a l'emperador). la mita era que cada cert temps el poble treballava per a l'estat.
Leconomia: agricultura del blat de moro i ptata . Van domesticar llames i alpaques i aprofitaven la carn i pell. Tamé van desenvolupar una elaboració artesana i destacava la ceràmica, el ttil i la metalingurgia de l'or ii del coure.

# data[].attributes.body
Qunat Colom va arribar a Amèrica, els nombrosos pobles americans teien graus de desenvolupament, formes de vida molt diversos. Desde cazadors, recolectors que habitaven les zones de selva fins les grans civilitzación cronstructores de ciutats

2.1. Els maies
Els maies habitaven la península del Yucatán. entre els segles III i VIII, la seva cultura había aconseguit  el màxim apogeu, assentada en ciutats com Tikal o Palaque. A l'arribada dels castellans, els maies estaven en clara decadècia, els motius de la qual s'ignoren, encara que continuaven organitzant-se en ciutats estat, com Mayapán.
L'economia: blat de moro, el tomàquet, el cacau, la mongeta o la carbassa.
La religió: es va organitzar entorn dels aliments principals (blat de moro). Es feien sacrificis als déus per assegurar-ne el creixement, portar pluges o protegir les collites.
La cultura era avançada, usaven el número zero, tenien coneixement astronòmics i un calendari molt complex. L'escriptura maia era jeroglifica

# data[].attributes.body
2.2 Els asteques
Assentats al centre de Mexic, la capital de Tenochtitlán, es correspon a l'actual Ciutat de Mexic. A l'arribada dels castellans, el poble asteca era el més poderós de la regió i disposava d'un gran exercit, amb el qual havia sotmès altres pobles centreamericans, als quals obligava a pagar tribus.
La societat asteca estava molt jerarquitzada. El principal s'anomenava tlatoani. Per sota estva la noblesa, la casta sacerdotal i les classes populars, tambe hi havien exclaus.
En l'economia destacaven el cultiu del blat de moro i altres productes  també, el comerç i el pagament de tribus al qual obligaven els pobles sotmesos.
A l'escriptura asteca estava basada en dibuixos, que representaven questions politiques, religioses o administratives. A més tenien un calendari complex. Els artistes astques elaboraven refinades escultures i construien temples i palaus.
Els asteques crien en nombrosos deus, en l'honor dels quals es feien sacrificis, a vegades humans. Huizilopochtli i Quetzalcóatl eren els dos deus principals.

# data[].attributes.headline
LA CONQUESTA I LA COLONITZACIÓ D'AMERICA

# data[].attributes.subject
LA CONQUESTA I LA COLONITZACIÓ D'AMERICA

# data[].attributes.body
3.1 Els grans viatges d'exploració
Durant el segle XVI es van organitzar expedicions per trobarun pas cap a Àsia, que era l'objectiu original del viatge de Colom, o per poder explorar el Nou Món.
Les principals exploracions van ser protagonitzades per Vasco Nuñez de Balboa, que va travessar l'istme de Panamà i va arribar a l'oceà Pacific (1513); Juan Ponce de Leon, que va recórrer el Riu de la Plata (1515-1516); Francisco de Orellana, que va recórrer el riu Amazones (1541), i Ferñao Magalhaes, que va descobir el pas del sud (estret de Magallanes) amb Juan Sebastian Elcano, que despres de la mort del primer va prosseguir el viatge cap a l'oest i va completar la volta al món(1519-1522)

# data[].attributes.headline
LA CONQUESTA I LA COLONITZACIO D'AMÈRICA

# data[].attributes.subject
LA CONQUESTA I LA COLONITZACIO D'AMÈRICA

# data[].attributes.body
3.3 L'organització dels territoris americans.
La conquesta d'Amèrica va ser un projecte dirigit per Castella, crear una administració per governar els nous territoris:
1. La unitat més extensa era el virregnat: inicialment n'hi havia dos, Nova Espanya (Mèxic i l'Amèrica Central) i el Perú (Sud- Amèrica), regits per un virrei, el maxim representant del rei
2. Davall de l'autoritat reial hi havia els overnadors de les prevíncies i els ajuntaments de les ciutats, dirigits pels corretgidors i alcades majors.
3. es van crear audiències per a l'Administració de la justícia.
Totes aquestes institucuions es van crear institucuios per al govern d'America:: El Consell d'Índies, a la cort, assesorava el monarca sobre questions legals i administratives americanes. La casa de Contractació, creada a Sevilla el 1503, controlava el comerç atlàntics, l'emigració cap a Amèrica i s'encarregava de la cartogrfia i de la formació de marins.

# data[].attributes.headline
LA CONQUESTA I LA COLONITZACIÓ D'AMERICA

# data[].attributes.subject
LA CONQUESTA I LA COLONITZACIÓ D'AMERICA

# data[].attributes.body
3.2 Les expedicions de conquesta
Al segle XVI es van fer, a més, expedicions de conquesta a la recerca de les riqueses dels grans imperis de què es tenia noticia. Les expedicions eren privades, és a dir, la inversió i el risc anaven a càrrec dels conquistadors, encara qque necessitaven l'autorització dels reis i les conquestes es feien en nom de la Corona.
Les principals es van centrar als territoris que ja tenien una organització politica més complexa:
-La conquesta de l'Imperi asteca: es va iniciar al 1519, a carrec d'Hernan Cortes. Amb el suport dels enemics dels asteques, Cortes va ocupar la capital, Tenochtitlan, i, a pesar de la forta resistencia, va derrotar aquest imperi mexicà el 1521.
-La conquesta de l'imperi inca: va ser protagonitzada per Francisco Pizarro, que, en arribar a Peru, va capturar com a presoner l'emperador Atahualpa, fet que va afeblir l'Imperi inca i va facilitar-ne la conquesta (1533)
- Les conquestes d'altres territoris van ser més complicades i posteriors: Xile i la Patagònia o el sud dels actuals Estats Units eren territoris sense una organitzacio imperial, de manera que la conquesta d'aquestes terres requeria sotmetre per separat cada grup d'habitants, que a més no estaven acostumats al domini d'un imperi centralitzat.
Les causes de l'exit de la conquesta van ser diverses: la superioritat militar dels europeus, l'aprofitament de es debilitats internes dels grans imperis americans i l'impacte demografic de les malalties que van portar els nouvinguts, que van delmar la població ameríndia.
La resistència indígena va ser, a pesar de tot, important, i no tot Amèrica va quedar sota el control del poder europeu.