# data[].attributes.body
- Fællesskab
- Fælles ansvar for samfundet
- Frihed under ansvar
- Plads til vækst i samfundet
- Åndsfrihed
- Samfundet griber - Sikkerhedsnet
- Motivering og dannelse for den enkelte
- Trivsel har en stor betydning

# data[].attributes.body
- Test ok, men i de store klasser
- Men med fokus på, at det er okay ikke at få top karakter i testen
- Mere fokus på Erhvervsuddannelser
- "Uddannelses parat" skal fjernes eller ændres. Den tager også udgangspunkt i sociale relationer. Du dumper ikke kun skolen men også i livet.
- Du skal blive til nogen før du kan blive til noget
- Støtte elever der kan lide at være konkurrence præget og motiver dem, på en positiv måde
- Det er vigtigt at være konkurrence dygtig men med måde og måske en anden tilgang
-

# data[].attributes.body
Vi blev enige om at konkurencestaten skal inkluderes på baggrund af at indbringe flere penge til velfærden gennem uddannelse.

Vi skal optimerer velfærden ved at fremme folks færdigheder, da det også er med til at inkludere.

Der skal bygges en tydeligere og mere individpræget bro imellem erhverslivet og uddannelssystemet.

Frihed gennem kompentencer og trivsel.

Samarbejde og trivsel i fællesskab skal have ligeså stor betydning som karakterer.

# data[].attributes.body
- Vi blev enige om at det sociale, velfærden og trivslen skal fungere, før fagligheden kommer i spil.
- Nogle elementer fra
Konkurrencestaten kan bruges - sætte mål og krav for sig selv og udnytte sit fulde potentiale.
- Velfærdsstaten er mere inkluderende, og der tages hånd om alle, når fokus kommer på trivsel, for at den faglige udvikling opstår. Det ønsker vi skal fortsætte.
- Det er vigtigt at kunne måle og vurdere de danske elever i forhold til resten af verden, for at sikre sig, at de kan begå sig i det globale samfund og i en verden med stigende globalisering.

# data[].attributes.headline
Linda, Lara, David og Sofie - Sammen er vi stærkere

# data[].attributes.subject
Linda, Lara, David og Sofie - Sammen er vi stærkere

# data[].attributes.body
- velfærdsstaten er fundamentet for vores samfund, men konkurrencestaten bygger ovenpå for at hæve kvaliteten af velfærdsstaten
- det er vigtigt at klassens undervisningsmiljø er i orden, for at det faglige er i orden
- ikke alle er lige faglige stærke
- det er vigtigt at de mindre faglige stærke ikke føler sig ekskluderet og som en fiasko, men bliver inddraget i fællesskabet og finder deres funktion i samfundet uden at koncentrere sig om konkurrencestaten
- velfærdssamfundet kan stå alene, men det kan konkurrencestaten ikke. Hvis ikke vi havde velfærdsstaten ville vi f.eks. kunne ende som et land som USA, med meget ulighed i samfundet

# data[].attributes.body
- Skolen er et minisamfund der spejler det virkelig samfund.

- Trivsel er vigtig for indlæring og vi vil meget gerne have klassens time på skoleskemaet, hvor tiden bliver brugt på elevernes trivsel.

- Idéen om lektiecafé til faglig fordybelse er godt for eleverne, hvis de kan få den hjælp de har brug for.

- Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund for de faglige resultater.

- Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver dygtigefagligt og socialt og dannede mennesker.

# data[].attributes.body
Vi er for konkurrencestaten fordi:

Konkurrere med uddannelse

Det gør os mere globale

Konkurrencedygtige

Handler om at være først og bedst

Hjælper med at udvikle den enkeltes potentiale

Øger landets indtægt - høj uddannelse

Det er let at måle de danske elevers niveau og hele tiden blive bedre

Man skal yde noget, for at kunne få noget (af staten).

Større produktivitet for færre penge.

Konkurrencestaten fører til individuelt ansvar.

Konkurrence er midlet - ikke målet!

I hensyn til folkeskolereformen: danske elever skal have øget faglighed og klare sig bedre i tests, så vi kan måle hvordan vi klarer os i forhold til de lande vi skal konkurrere med.

Vækst og uddannelse

# data[].attributes.body
- Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de kan blive så dygtige de kan.

- Velfærd og trivsel før faglighed. Trivslen skal fungere, før fagligheden kommer til sin ret.

- Hvis der ikke er trivsel, vil faglighed blive sat til side.

- En klasse fungerer som et minisamfund, der skal dannes til at kunne fungere i det "store" samfund.

- Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund for de faglige resultater.

- Fagligt klarer de danske elever i indskolingen sig godt i både dansk og matematik.
Derudover har de danske elever gode samarbejdsevner, og debatkulturen og det sociale klima på skolen og i klasserummet er generelt godt.

- De herskende værdier og integrerede fælleskab bliver indlært bedre i en klasse med forskellige individ.

# data[].attributes.body
Konkurrencestaten er den bedste fordi:

Nationaltests i folkeskolen, f.eks. PISA-undersøgelsen, gør at der er konstant fokus på elevernes faglige udvikling.

Man bliver vurderet på sin faglighed og bliver vurderet uddannelsesparat allerede fra 8. klasse og får samtaler med studievejleder tidligere end før.

Karakter skalaen er blevet ændret så det er nemmere at omdanne til internationale karakterer. Dermed kan det være nemmere at viderestuderer eller få job i udlandet.

Eleverne bliver bedømt på mange parametre allerede i starten af skoletiden.

De tre mål for folkeskolen er:
• Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan.

• Folkeskolen skal mindske betydningen af social baggrund for de faglige resultater.

• Tilliden til og trivslen i folkeskolen skal styrkes blandt andet gennem respekt for professionel viden og praksis.

Den nye folkeskolelov betyder:
• En længere skoledag: Skoledagen for de mindste elever slutter omkring klokken 14, for elever i 4. til 6. klasse omkring klokken 14.30 og for elever i 7. til 9. klasse omkring klokken 15.

• Flere timer til dansk og matematik fra 4.-9. klasse. Fordi de to kernefag er grundlæggende for at kunne lære andre fag.

• Tidligere fremmedsprog: Engelsk fra 1. klasse, 2. fremmedsprog (tysk/fransk) fra 5. klasse og mulighed for at vælge et tredje fremmedsprog som valgfag i 7. klasse. Fordi fremmedsprogene er vigtige for at kunne begå sig i det globale samfund.

• Lektiehjælp og faglig fordybelse: Fordi der skal være tid til at få forklaret tingene en ekstra gang, til at få hjælp med lektierne og til at
fordybe sig med de ting, der er særligt svære eller særligt spændende.

# data[].attributes.body
- Man opdrager elever til at være sammen på en måder, der passer til det gamle velfærdssamfunds værdier.

- Eleverne skal trives og lære hvordan man opfører sig som en del af et fællesskab.

- Lærere finder det bekymrende, hvis eleverne kun har fokus på konkurrence og faglighed.

- Blødere værdier (dannelse til medborgerskab, sociale kompetencer) kommer før fagligt løft.

- lærere og pædagoger samarbejder for at styrke elevens livsduelighed, faglighed og trivsel

- " I stedet for at sige, at trivsel er afgørende for, at børn har et godt liv, argumenteres der nu også med, at trivsel er en forudsætning for, at eleverne kan blive så dygtige, som de kan." - Laura Gilliam

- Skolen som et minisamfund, der spejler det virkelig samfund.

# data[].attributes.body
- Man skal yde for at modtage offentlige ydelser
- Ingen skal kunne udnytte systemet - gøre sig fortjent
- Igennem konkurrence kan man løfte velfærden
- God for globalisering og DK udvikling
-  Konkurencestaten forsikrer selvforsørgelse. Sikring i job igennem uddannelse. Investere i befolkningen kompetencer
-  Øger indtægt og mindre udtægt
- Giver flere muligheder for de små virksomheder
- International konkurrence
- Konsekvens af finanskriser - bange for at miste magt
- Selvforsyning udsprang i  grundloven
- de offentlige udgifter skal sænkes
Skole:
- Danner fremtiden
- Konkurrence kan fremme læring
- 1980 og 90erne blev skolerne kritisere medskydliggjort til finanseringskrisen - 15-20% fik ikke tilstrækkelig nok kompetencer og motivation til at gavne arbejdsmarkedet --> der skal laves en ny dannelsesstrategi
- Konkurencestaten har større ambitioner omkring ungdomsudannelsen (95% skal gennemføre - velfærdsamfundet står inde for 85% genneføre))
- Maksimere inklusion ved at fremme elever færdigheder

Konkurrence staten bygger bro mellem uddannelsessystemet og erhvervslivet

# data[].attributes.body
»Hvis 'det sociale' ikke fungerer, og der er konflikter, mobning eller nogle, der ikke trives, bliver fagligheden sat til side."

Velfærdsstaten går op i, at vi har det godt i samfundet, og at vi styrker de socale kompentencer fremfor, at vi kun koncentrerer om at komme fremad, som de gør i konkurrencestaten.

"værdier er ændret og nu opdrager eleverne til at være »soldater i konkurrencestaten« i stedet for demokratiske medborgere - for nu at sætte konflikten på spidsen"

Antropolog Laura Gilliam forklarer at der skal tages udgangspunkt i at skolen skal fungere som et mini samfund, som spejler et mini samfund, hvor normerne er samarbejde og tage hensyn til andre, at give plads og hjælpe. Det er det helt fundamentale i den opdragelse

vi skal styrke velfærden og trivselen i højere grad end fagligheden.