# data[].attributes.body
אסתי בן ישי
הסרטון הנו הקניה לכיתה מקדמת המסביר את המושג פלורליזם

# data[].attributes.attachment_link.title
פלורליזם,סובלנות והסכמיות

# data[].attributes.body
סרטון המציג את הקשיים של העלייה והקליטה בשנות ה 50 וה 60

# data[].attributes.attachment_link.title
היסטוריה לבגרות – סוגיות נבחרות בתולדות המדינה | עלייה וקליטה בשנות ה-50 וה-60

# data[].attributes.body
סרטון כפתיח לדיון כיתתי בנושא חירות, ערכי חופש ובחירה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
טרנדי - הערוץ הרשמי

# data[].attributes.attachment_link.title
ניסוי חברתי בישראל: מה תעשו אם תראו ילדים שותים אלכוהול?

# data[].attributes.body
סרטון שנועד לצפייה טרום-שיעור בנושא הרשות המבצעת, משטרה, אכיפת חוק, שיוויון בפני החוק.

# data[].attributes.attachment_link.title
השתלטות על קרקעות. צילום: דוברות המשטרה

# data[].attributes.body
הרצאה בסגנון טד, על ילדה עם קשיים וסיפור מרומם על ההתמודדות.  לעצור כמה פעמים בנקודות מסויימות בסרטון ולשאול את הכיתה על מחשבתו שעולות להם בדרך..

# data[].attributes.attachment_link.title
חן מילר - הרצאת TED מעוררת השראה על ילדה שהצליחה כנגד כל הסיכויים

# data[].attributes.headline
עמרו אגבאריה

# data[].attributes.subject
עמרו אגבאריה

# data[].attributes.body
סרטון שמדבר על הזכות לדיור והזכות לקורת גג וגם על אפליית האזרחים הערבים בעניין הקצאת הקרקעות והריסת הבתים שנוקטת המדינה

# data[].attributes.attachment_link.title
رخصة للعيش بكرامة - مجد الكروم كمثال - רשיון לחיות בכבוד

# data[].attributes.headline
עמרו אגבאריה

# data[].attributes.subject
עמרו אגבאריה

# data[].attributes.body
סרטון מעולה המתייחס לנושא השיוויון בין המינים בחברה הערבית.
מניסיון הסרטון הזה מעורר מוטיבציה רבה להתבטא בסגיה זו הן אצל הבנים והן אצל הבנות

# data[].attributes.headline
עמרו אגבאריה

# data[].attributes.subject
עמרו אגבאריה

# data[].attributes.body
יצרנו סרט זה במסגרת השתתפותנו בפרוייקט " השיעור הגדול בעולם" של האו"ם כאשר המטרה ההיתה העלאת המודעות לסבל של המוסלמים במינימאר וגם התייחסות למושג חובת האדם כלפי האדם

# data[].attributes.attachment_link.title
انقذوا الروهينيغا

# data[].attributes.body
הסרטון וכן השאלות המשולבות בו מאפשרות לתלמידים להשיב עליהן ולקחת חלק בסוגיות דת ומדינה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
זו הייתה (עוד) שנה של יחסים מתוחים בין הדת למדינה: מתווה הכותל הוקפא, המסחר בשבת אושר, חוק הגיור סוכל והגיוס נפסל, וברקע התנגן 12 חודשים ללא הפסקה הלהיט הגדול של תשע"ז - "הדתה". אז מה הפלא שהציבור רק רוצה לנתק ביניהן?

<< הכול על העולם היהודי - בפייסבוק של ערוץ היהדות. היכנסו >>

"מדד הדת והמדינה" של עמותת חדו"ש, הנערך זו השנה התשיעית בשיתוף ynet, מגלה כי אזרחי ישראל איבדו תקווה לחיים משותפים ודו-קיום בין ה"יהודית" ל"דמוקרטית": שיעור התומכים בהפרדת הדת מהמדינה נמצא בעלייה מתמדת - בתוך חמש שנים זינק מ-56% ב-2012 ל-68% ב-2017.
המדד, שערך מכון סמית למחקר, מצביע על שינוי המגמה העקבית שנרשמה בשנים האחרונות. בעבר הוא שיקף גישה מורכבת של האזרחים - הזדהות עם היהדות האורתודוכסית לצד התנגדות נחרצת לכפייה דתית. הממצאים החדשים חושפים כי כעת הציבור רוצה לא רק יותר חופש, כהפרדת הדת מהמדינה, אלא גם פחות דת. למשל, נרשמה בשנתיים האחרונות צניחה בשיעור המרואיינים שהצהירו כי היו בוחרים עבורם ועבור ילדיהם חתונה כדת משה וישראל, כמו ברבנות - מ-63% ב-2015 ל-50% בלבד ב-2017. מנגד, זינק באותה תקופה מספר המצדדים בנישואים אזרחיים מ-19% ל-30%.
86% אמרו כי המדינה צריכה להבטיח חופש דת ומצפון לאזרחיה (כולל רוב הדתיים והמסורתיים) ו-65% קראו להעניק לרפורמים ולקונסרבטיבים מעמד והכרה השווים לזה של האורתודוכסים (לעניין נישואים תומכים בכך 67%, בכשרות - 52%, ובגיור - 49%).

58% מזהים חיזוק של יסודות דתיים בחינוך החילוני ומגדירים זאת "הדתה" (אך 46% תומכים בכך). ויחד עם זאת, 78% אמרו כי הם בעד הכללת תכנים של המורשת היהודית בזרם הממלכתי, אם בפני התלמידים יוצגו הגישות השונות כלפיה - חילונית, דתית-אורתודוכסית וזו של הזרמים הליברלים.

ואולם יש נושאים שבהם אזרחי ישראל דווקא תומכים בכפייה: 82% סבורים כי יש לחייב את מוסדות החינוך החרדים לכלול בתוכנית הלימודים את "מקצועות הליבה", ו-84% אף קוראים לשלול תקציבים ממשלתיים (כולם או חלקם) לבתי ספר או ישיבות שיימנעו מ"לימודי חול". ובעניין אחר: 79% אמרו שיש לקבוע בחוק שריון לנשים במקומות ריאליים בכל מפלגה - כולל החרדיות.
בסוגיית ה"שוויון בנטל" קראו 36% לגייס את כל תלמידי הישיבות לשירות מלא, 33% סבורים כי יש לחייבם לכל הפחות בשירות לאומי, 17% מסכימים לקבל את המצב הקיים כי "תורתם אומנותם", ו-14% אמרו כי יש לקבוע מכסת "עילויים" שיקבלו פטור משירות - והשאר יתגייסו.
ומה בנוגע לתחבורה ציבורית בשבת? 45% קוראים להפעילה במתכונת שונה מבימות השבוע הרגילים ובהיקף מצומצם, 28% היו מפעילים אותה כרגיל, 19% מרוצים מהססטוס-קוו - ו-8% היו שמחים לבטל גם את מעט הקווים הפועלים כיום בשבת.

ומה קורה בחיים הפרטיים? 48% דיווחו כי הם שומרים שבת - על פי ההלכה (27%) או על חלק מהמצוות, כמו קידוש והדלקת נרות (21%), 29% אמרו כי הם רואים בה "יום מנוחה בעל אווירה מיוחדת", ומבחינת 23% מהציבור מדובר ב"יום חופש רגיל" או "יום ככל הימים".

על רקע משבר מתווה הכותל וחוק הגיור בחן הסקר את עמדת הציבור לגבי מעורבותה של יהדות התפוצות בענייניה הפנימיים של ישראל בנושאים אלה, ובקידום סדר היום שלה בסוגיות דת-מדינה. 55% אמרו כי הם תומכים בכך ואילו 45% מתנגדים.
"מדד הדת והמדינה" נערך כאמור עבור עמותת חדו"ש (חופש דת ושוויון) על ידי רפי סמית ואולגה פניאל ממכון סמית. במחקר השתתפו 800 גברים ונשים - מדגם מייצג של האוכלוסייה היהודית הבוגרת בישראל (טעות הדגימה המרבית: 3.5%). מנכ"ל עמותת חדו"ש, הרב עו"ד אורי רגב, אמר: "ממצאי המדד מציגים באופן ברור וחריף את הפער שבין דעתו של הציבור לעמדתה והתבטאותה של הממשלה בנושאי דת ומדינה, כולל עמדתם של מצביעי מפלגות הקואליציה האזרחיות. "ביקורתו ותסכולו של הציבור גוברים", הוסיף רגב. "הוא מחפש הגנה חוקתית, הגנה מערכתית בדמות מועצת חינוך ממלכתי-חילוני ושיתוף פעולה עם יהדות התפוצות במאבק לקידום חופש דת ושוויון, ונגד פוליטיקאים המתעמרים בזכויות הפרט וכבוד האדם ומוכרים את רכיבי חופש הדת והשוויון בנטל פיסות-פיסות תמורת נזיד עדשים פוליטי. "המדד המקיף מגלה כי מדיניות הממשלה איננה רק בסתירה בוטה לרצון הציבור ואף לרצונם של מצביעי מפלגות הקואליציה האזרחיות, אלא שהיא מהווה סכנה גוברת לדמוקרטיה, פגיעה בשלטון החוק וכרסום יחסי ישראל והתפוצות".

# data[].attributes.attachment_link.title
מדד הדת והמדינה: היהודים בישראל פחות דתיים

# data[].attributes.attachment_link.description
זו הייתה (עוד) שנה של יחסים מתוחים בין הדת למדינה: מתווה הכותל הוקפא, המסחר בשבת אושר, חוק הגיור סוכל והגיוס נפסל, וברקע התנגן 12 חודשים ללא הפסקה הלהיט הגדול של תשע"ז - "הדתה". אז מה הפלא שהציבור רק רוצה לנתק ביניהן?

# data[].attributes.body
סרטו שמאפשר דיון בנוגע לערכים רצויים ומי מחליט עליהם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סקר שערך עיתון "הארץ" עם פתיחת שנת הלימודים תשע"ד גילה כי 45% מתלמידי התיכון בישראל מצדדים בהצעתו של שר החינוך, שי פירון, לבטל את בחינת הבגרות בספרות.

גם במצעד המקצועות השנואים והמשעממים צועדת הספרות בראש, עם 30% מהתלמידים ששונאים את המקצוע. אחריה ברשימת המקצועות המשעממים: היסטוריה ‏(14%‏), אזרחות ‏(13%‏) ותנ"ך ‏(12%‏). באורח מפתיע, המקצוע שהיה שנוא נפשם של התלמידים כל שנים, מתמטיקה, מדורג רק במקום החמישי כיום. ככל הנראה, תהליך החברות שעברו צעירי ישראל, שלפיו העתיד המקצועי שלהם נמצא במקצועות המתמטיקה, הטכנולוגיה, הניהול והמשפטים, עושה את שלו להעלאת קרנה של המתמטיקה.
כתבות נוספות ב-TheMarker אפליה, צפיפות ופערים מתרחבים: כל מה שמחכה לילדים שלכם בבית הספר "דירה שנמכרת היום ב-2.1 מיליון שקל היתה יכולה להימכר לפני 4 שנים ב-1.4-1.6 מיליון שקל לולא מינהל מקרקעי ישראל"
הדעות שמביעים תלמידי ישראל, תומכים בצעד המוצע על ידי שר החינוך - ביטול בחינות הבגרות בהיסטוריה ובספרות. נתוני משרד החינוך מלמדים על צניחה נמשכת במספר הניגשים לבחינות בגרות מורחבות ‏(5 יחידות‏) במקצועות ההומניים. רק 8% מהתלמידים ניגשים לבגרות מורחבת בתנ"ך, 3% בספרות, ובסך הכל 1.5% ‏(1,300 תלמידים בכל המדינה‏) טורחים ועושים בגרות מורחבת בהיסטוריה. הנתונים האלה מנבאים פני עתיד בכל הקשור ללימודים באוניברסיטאות: בין 1996 ל-2011 צנח מספר הסטודנטים במדעי הרוח למחצית. שיעור הלומדים מדעי הרוח באוניברסיטאות כיום מצוי בשפל של 7.5% מהסטודנטים, וכתוצאה מכך חוגים רבים למדעי הרוח נמצאים בסכנת סגירה.

אין ספק שהתלמיד הישראלי מצביע ברגליו: המקצועות ההומניים - אאוט, המקצועות המדעיים־ריאליים - אין. ההצבעה ברגליים נובעת כמובן מהתפישה שאין פרנסה, ואין יכולת להתקבל לאוניברסיטה, בלימודים הומניים - רק שהיא ככל הנראה שגויה מיסודה. משמע, בעוד הסטודנט הישראלי נוהר ללמוד רק מקצועות ריאליים, האוניברסיטאות מבצעות את התפנית ההפוכה: הן מעדיפות לקבל דווקא מועמדים בוגרי לימודים הומניים.

נושאי הדגל של התפנית הן שתי אוניברסיטאות המדע והטכנולוגיה המובילות של ישראל - הטכניון ומכון ויצמן. הטכניון שינה השנה את תנאי הקבלה אליו. אם עד היום ניתן בונוס מוגבר בקבלה רק למי שעשה בגרות מורחבת במקצוע ריאלי ‏(מתמטיקה, מדעים או טכנולוגיה‏), הרי שעתה ניתן בונוס שווה למקצועות המדעיים ולמקצועות ההומניים המובילים. משמע, חמש יחידות בגרות בפיסיקה וכימיה יקבלו את אותו בונוס כמו חמש יחידות בגרות בתנ"ך, ספרות, היסטוריה, אנגלית וערבית.

בטכניון, יש לציין, לא עושים זאת לשם שמים, או לשם תמיכה בשורשים התרבותיים והערכיים של אזרחי ישראל. בטכניון קיבלו את ההחלטה על השוואת תנאי הקבלה של המקצועות המדעיים וההומניים, אחרי שהם גילו שזה פשוט מנבא טוב יותר הצלחה בלימודי התואר האקדמי.

"הידע שהסטודנט מגיע אתו לא חשוב לנו", מסבירים בטכניון. "בכל מקרה, אנחנו מלמדים כיום מתמטיקה ופיסיקה מאפס. מה שכן חשוב לנו זה כישורי למידה: יכולת איסוף חומרים ממקורות שונים, יכולת חקר, חשיבה עצמאית וביקורתית. כל התכונות האלה קיימות דווקא בלימודים ההומניים". כך, בטכניון גילו כי סטודנטים שעשו בגרות מורחבת במתמטיקה ובספרות ‏(5 יחידות בכל מקצוע‏), היו בעלי סיכוי גבוה לסיים את התואר שלהם בטכניון בהצטיינות.

רק שהנתונים הסטטיסטיים של הטכניון מתגמדים ביחס לשיר ההלל שקושרים במכון ויצמן ללימודים ההומניים. נשיא המכון, פרופ' דניאל זייפמן, מדגים את מבחן שתי השאלות שהוא עורך למועמדים להתקבל ללימודים גבוהים במכון: שאלה אחת היא שאלה בפיסיקה ברמת התיכון, כדי לבדוק את הידע הבסיסי של המועמדים. השאלה השנייה היא קשה הרבה יותר. למעשה, מדובר בשאלה פיסיקלית שאין לה פתרון. זייפמן שואל אותה לא כדי לבדוק את הידע של המועמדים ‏(הם, כמובן, לא יכולים לדעת את הפתרון‏), אלא כדי לבדוק כיצד הם ניגשים לפתרון בעיות.

"התגליות הגדולות ביותר של המדע", אומר זייפמן, "לא נעשות במעבדה - הן נעשות במוח של אנשים. לכן, כדי להיות מדען גדול באמת, צריך להיות יצירתיים. רק מי שמסוגל לחשוב מחוץ לקופסה, חשיבה יצירתית ורחבה, הוא זה שמקדם את הידע האנושי. הלייזר נוצר כי אנשים התלהבו מהמבנה הקוונטי של האטום. מה שמלהיב אותנו בדרך כלל, ומביא אותנו לקצוות של החשיבה, זה אמנות, ספרות, מוסיקה. שם קל יותר להיסחף לפנטסיה, וזה בדיוק מה שהמדע צריך".

עברו לתצוגת גלריה

תלמידי תיכון. למצולמים אין קשר לכתבה צילום: ניר כפרי

זייפמן, שמדגיש גם הוא שמה שחשוב זה לא הידע, אלא יכולת הלמידה ‏("ברגע שגמרתי ללמוד משהו, הוא כבר התיישן. לכן, הרבה יותר חשוב ללמוד איך לומדים"‏), הוא מאמין אדוק ביכולת הלמידה שנרכשת דווקא בתחומי התרבות והרוח. "אני רוצה מדענים שמשננים שירה, כי זה מפתח את האישיות שלהם", הוא אומר. "אני רוצה מדענים בעלי תרבות יצירתית וייחודית, שעושים את המדע שלהם אחרת מכל אחד אחר. שאל אותי פעם מדען גרמני חשוב מי יותר טובים, לדעתי, המדענים הגרמנים או הישראלים. אמרתי לו שבשביל זה הוא צריך לבחון איך הם נוהגים. בישראל עושים מדע כמו שנוהגים בכביש, בפראות ובלי ציות לאף חוק. לכן אנחנו כל כך טובים".

מהסיבה הזו פתחו במכון ויצמן את מרכז ברגינסקי, שבו הם מארחים מדי שנה מדענים בולטים במדעי הרוח, במטרה להביא להשפעת החשיבה של מדעי הרוח על המחקר המדעי במכון. זייפמן מציין תחומים כמו פיתוח שפת מחשב, שמושפע מתורת הלינגוויסטיקה ‏(בלשנות‏); חקר המוח, שמושפע ממחקרים פסיכולוגיים מקבילים; ההשפעה של סביבה ושל סטרס על מחקרים בתחום הרפואה, ועוד.

רק שבעוד מכון ויצמן מקים מרכזים מיוחדים לשילוב לימודי הרוח בעשייה המדעית, תלמידי ישראל משתרכים מאחור בתפישתם כי המקצועות ההומניים הם מיושנים ומשעממים. באיחור התעוררו במשרד החינוך להבין את הנזק שנגרם מנטישת הלימודים ההומניים, והחלו השנה בתוכנית לעידוד החזרה ללימודים אלה. התוכנית נסמכת על יוזמות מקוריות, כמו אלה של עמותת "דרך הרוח" בניהולם של ליאור וסיגל פרלמן, שהקימו כיתות לימוד מיוחדות בחיפה וגם בתל אביב, כדי לאפשר לתלמידים הרוצים בכך לגשת לבגרות מורחבת במקצועות ההומניים. זאת, במקביל לתואר שני במינהל עסקים הומני ‏(HMBA‏), שהעמותה פיתחה ביחד עם אוניברסיטת חיפה, בניסיון לגדל דור מנהלים שיהיה גם בעל כישורים בתחומים ההומניים.

"הסביבה העסקית משתנה במהירות", מסבירים בני הזוג פרלמן, "ולכן, חברות טובות מבינות שהן זקוקות למנהלים מתורות חשיבה שונות. בגוגל ובאינטל לא מגייסים יותר רק בוגרי מחשב וכלכלה, אלא גם עובדים בעלי ידע שונה לחלוטין. הסמנכ"לית לחדשנות של אינטל העולמית היא ד"ר לספרות".

כמה חברות ישראליות מובילות החלו גם הן להקפיד על גיוס עובדים מתחומי דעת שונים. עכשיו נותר רק להנחיל את הבשורה דווקא למי שאמורים להיות הכי חדשניים ופתוחים, אבל נוהגים כהפך המוחלט מכך, התלמידים.
עשו לנו לייק לקבלת מיטב הכתבות והעדכונים ישירות לפייסבוק שלכם

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מערכת החינוך

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
אוניברסיטאות

# data[].attributes.attachment_link.title
מה באמת עדיף ללמוד בבית הספר כדי להצליח בעתיד - מתמטיקה או ספרות?

# data[].attributes.attachment_link.description
סקר שערך עיתון "הארץ" עם פתיחת שנת הלימודים תשע"ד גילה כי 45% מתלמידי התיכון בישראל מצדדים בהצעתו של שר החינוך, שי פירון, לבטל את בחינת הבגרות בספרות. גם במצעד המקצועות השנואים והמשעממים צועדת הספרות בראש, עם 30% מהתלמידים ששונאים את המקצוע. אחריה ברשימת המקצועות המשעממים: היסטוריה ‏(14%‏), אזרחות ‏(13%‏) ותנ"ך ‏(12%‏).

# data[].attributes.body
סרטון מעניין המשלב הסבר רחב ומקיף על הרקע להקמת המדינה.

# data[].attributes.attachment_link.title
אזרחות לבגרות -  רקע להקמת מדינת ישראל

# data[].attributes.body
שלומית גרשוני
דוגמא לתוצר של מטלת ביצוע בנושא השיימינג

# data[].attributes.attachment_link.title
תוצר סופי מטלת ביצוע באזרחות

# data[].attributes.body
שלומית גרשוני
סרטון של כאן 'סליחה על השאלה-מתניידים בכסאות גלגלים' . אפשר להראות לפני/אחרי שמלמדים על נושא השיוויון (הבחנה,אפליה פסולה והעדפה מתקנת)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
כאן-תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
סליחה על עוד שאלה | אהוד עזריאל מאיר אירח את גיא אפשטיין, ממשתתפי הפרק על מתניידים בכסאות גלגלים, בפרק נוסף של ההֶסְכֵּת "סליחה על עוד שאלה", המלווה את העונה השנייה של הדוקו ריאליטי. האזינו כאן >> לכל פרקי ההֶסְכֵּת "סליחה על עוד שאלה">>

# data[].attributes.attachment_link.title
סליחה על השאלה | מתניידים בכסאות גלגלים

# data[].attributes.attachment_link.description
התוכנית ששואלת כל מה שתמיד רציתם לדעת אבל חששתם או לא יכולתם לשאול. הצצה כנה ואינטימית לחייהן של קבוצות שמתמודדות עם סטיגמות חברתיות באמצעות שאלות הצופים. הפעם: אנשים המתניידים בכסאות גלגלים עונים לשאלות מהבית ומספרים על הקשיים, רגעי ההתעלות ומה הם באמת חושבים על אנשים חונים בחניות הנכים שלהם

# data[].attributes.body
שלומית גרשוני
סרטון קצר המסביר את בקרה על רשויות השלטון ומוסד הנשיאות

# data[].attributes.attachment_link.title
אזרחות לבגרות - בקרה על רשויות השלטון, ומוסד הנשיאות

# data[].attributes.body
לאום ולאומיות
מצורף סרטון על לאום ולאומיות
זהו סרטון שדרכו אפשר ללמוד את הנושא
https://www.youtube.com/watch?v=6ySRE0rMqlg

# data[].attributes.body
מאיר אלמליח
סרטון בנושא הגבלת השלטון
ניתן לבקש מהתלמידים לצפות בו בביית ולאחר מכן בכיתה לדון על הנושא תוך התייחסות לחומר שנלמד בסרטון
https://www.youtube.com/watch?v=t0DSlM4cZ0U

# data[].attributes.headline
רונית שבשטיאן

# data[].attributes.subject
רונית שבשטיאן

# data[].attributes.body
לבקש מהתלמידים לצפות בכתבה על האקטיביזם השיפוטי ולגבש דעה האם הם בעד/נגד הרחבת סמכויות בית המשפט, כהכנה לדיון ועבודה בכתה.

# data[].attributes.attachment_link.title
'האקטיביזם השיפוטי - הפיכה שלטונית'- המאבק בין הימין לבג'ץ (1)

# data[].attributes.headline
רונית שבשטיאן

# data[].attributes.subject
רונית שבשטיאן

# data[].attributes.body
דיון בערוץ הכנסת על פסילת מועמדים. הסרטון לא עולה כאן. אז הנה הקישור:
https://www.youtube.com/watch?v=M2zPxkyqbVk
ניתן להכין דף צפייה עם שאלות מנחות ולדון בסוגיות החשובות שעולות וקשורות לזכות להיבחר, פגיעה בחופש ביטוי, דמוקרטיה מתגוננת ועוד.

# data[].attributes.headline
רונית שבשטיאן

# data[].attributes.subject
רונית שבשטיאן

# data[].attributes.body
סרטון הקניית מושגי: עיקרון הפלורליזם ועיקרון הסובלנות

# data[].attributes.attachment_link.title
פלורליזם וסובלנות

# data[].attributes.headline
פלורליזם סובלנות והסכמיות

# data[].attributes.subject
פלורליזם סובלנות והסכמיות

# data[].attributes.body
משה חניבד
הסבר על העיקרון הדמוקרטי.

# data[].attributes.attachment_link.title
פלורליזם,סובלנות והסכמיות

# data[].attributes.attachment_link.description
פלורליזם,סובלנות והסכמיות סר טון מסכם ליחידת הלימוד כפתיח לשיעור וכהכנה לבחינת הבגרות באזרחות

# data[].attributes.body
משה חניבד
סרטון בו ניתן להשתמש בכיתה לצורך הצגת הנושא תדרך שאלות מנחות בכיתה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
משרד החינוך - ישראל

# data[].attributes.body
משה חניבד
בנושא הכרזת העצמאות.
ניתן להשתמש בכיתה כחזרה על החומר ותרגול.

# data[].attributes.body
הכרזת העצמאות.
משה חניבד
סרטון המראה את הכרזת העצמאות.

# data[].attributes.attachment_link.title
הכרזת המדינה וידאו קצר Israel-decleration of Independence

# data[].attributes.headline
נאונאום הנשיא ריבלין בפתיח הכנסת אפריל 2019

# data[].attributes.subject
נאונאום הנשיא ריבלין בפתיח הכנסת אפריל 2019

# data[].attributes.body
ביקשתי מהתלמידים לצפות בנאום הנשיא ריבלין בפתיח הכנסת אפריל 19 כדי לדבר על סובלנות, הסכמיות, תפקידה של הכנסת, בחירות ועוד.
הנאום יצר הרבה מאוד דיונים פוריים הכיתה שקידמו למידת המושגים באזרחות.

# data[].attributes.attachment_link.title
"השמצנו והושמצנו, עכשיו די": נאום ריבלין בפתיחת הכנסת ה-21

# data[].attributes.headline
סרטון המסביר מהם היסודות החוקתיים של מדינת ישראל

# data[].attributes.subject
סרטון המסביר מהם היסודות החוקתיים של מדינת ישראל

# data[].attributes.body
השתמשתי בסרטון כפתיח ולסייע לי בהקניית ידע על מושג היסודות החוקתיים במדינת ישראל

# data[].attributes.attachment_link.title
אזרחות לבגרות - יסודות חוקתיים

# data[].attributes.headline
כיצב לעשות מטלת ביצוע בסביבה דיגיטלית

# data[].attributes.subject
כיצב לעשות מטלת ביצוע בסביבה דיגיטלית

# data[].attributes.body
סרטון קצר המסביר כיצד לעשות מטלת ביצוע בסביבה דיגיטלית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הקטלוג החינוכי

# data[].attributes.attachment_link.title
מהי מטלת ביצוע בסביבה דיגיטלית

# data[].attributes.headline
עמיחי הימןבסרטון

# data[].attributes.body
עמיחי הימן
בסרטון רואים דוגמאות למהי סובלנות וסבלנות, הכל בהומור המיוחד מתוך הסרט שרק

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ייעוץ לי גוצלי

# data[].attributes.attachment_link.title
ההבדל בין סבלנות וסובלנות - קטעים מתוך שרק 2

# data[].attributes.headline
עמיחי הימןבסרטון

# data[].attributes.body
עמיחי הימן
בסרטון רואים מהי עבודתו של מבקר המדינה, מנגנון פיקוח פורמאלי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
משרד מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור

# data[].attributes.attachment_link.title
משרד מבקר המדינה ונציב תלונות הציבור - סרטון היכרות

# data[].attributes.headline
מגילת העצמאות

# data[].attributes.subject
מגילת העצמאות

# data[].attributes.body
אבי דדון
סרטון עם מידע היסטורי שמספר בצורה מעניינת את הרקע למגילת העצמאות. מומלץ לפתוח את יחידת הלימוד הראשונה עם הסרט

# data[].attributes.attachment_link.title
חדשות מהעבר - הכרזת העצמאות

# data[].attributes.headline
מהי דמוקרטיה?

# data[].attributes.subject
מהי דמוקרטיה?

# data[].attributes.body
אבי דדון
זהו סרטון קצר שבאפשר לתלמיד להכיר באופן כללי מהי דמוקרטיה אך בעיקר הוא מעורר שאלות רבות. אני נוהג לתת עבודה עצמאית שכוללת סרטון זה ומבקש מהתלמידים לחבר 10 שאלות שעולות להם מהצפייה בסרטון. משימה נוספת היא להשיב על שתי שאלות שהם שאלו

# data[].attributes.headline
השסע הלאומי/מיעוטים בישראל

# data[].attributes.subject
השסע הלאומי/מיעוטים בישראל

# data[].attributes.body
אבי דדון
הפרק בסדרה "סליחה על השאלה" שעוסק בערבים חשוב. הוא מאפשר סיכום יחידת לימוד או פתיחה של יחידה. מזמין דיונים רבים.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
סליחה על השאלה | ערבים - שידור בכורה ביוטיוב!

# data[].attributes.headline
שיעור הקנייה לרקע לה

# data[].attributes.body
שיעור הקנייה לרקע להקמת המדינה

# data[].attributes.attachment_link.title
אזרחות לבגרות -  רקע להקמת מדינת ישראל

# data[].attributes.headline
המאבק לשויון זכויות

# data[].attributes.subject
המאבק לשויון זכויות

# data[].attributes.body
שיעור מלווה מצגת על הסבר המאבק לשיויון זכויות אדם
תמר פרץ

# data[].attributes.headline
זכויות אדם ואזרח-אורלי שטרית

# data[].attributes.subject
זכויות אדם ואזרח-אורלי שטרית

# data[].attributes.body
סרטון איכותי מאוד המקנה ידע, חשיבה ויכולת להתחבר לעיקרון זכויות אדם ואזרח בצורה טובה ועכשווית

# data[].attributes.attachment_link.title
הרקע של זכויות האדם

# data[].attributes.body
תמר רוט
זכויות יוצרים . האם שייך רלוונטי עבורכם?

# data[].attributes.attachment_link.title
זכות האדם מס' 27: זכויות יוצרים

# data[].attributes.headline
מדינת לאום כן או לא?

# data[].attributes.subject
מדינת לאום כן או לא?

# data[].attributes.body
תמר רוט
מהי מדינה תנאים לקיום מדינה

דיון בכיתה : הצדקות למדינת לאום .

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמצע היער ועד לב הים: האנשים שנמאס להם והקימו מדינה משלהם

# data[].attributes.body
https://youtu.be/8bC2uis5bHA
הסבירו במילים שלכם מהו עקרון הכרעת הרוב

# data[].attributes.body
https://youtu.be/IK8bZM9tUL8
חשבו בשם איזו זכות הוצב הפסל.
האם זהו מעשה לגיטימי?

# data[].attributes.body
https://youtu.be/THO5WARtcdI
הגבלת השלטון.
מדוע צריך להגביל את השלטון? איזה כוחות \משאבים שנמצאים בידי השלטון נוצלו לרעה?

# data[].attributes.headline
נטע טורקלטויב אבוחצירה - תוצר מטלת ביצוע 

# data[].attributes.subject
נטע טורקלטויב אבוחצירה - תוצר מטלת ביצוע 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אוראל ברניקר

# data[].attributes.attachment_link.title
אולי די כבר עם התאריך הלועזי | בואו נתגאה בזהותנו היהודית (מטלת ביצוע באזרחות)

# data[].attributes.headline
נטע טורקלטויב אבוחצירה - זרמים ביהדות

# data[].attributes.subject
נטע טורקלטויב אבוחצירה - זרמים ביהדות

# data[].attributes.attachment_link.title
זרמים ביהדות - הסבר

# data[].attributes.headline
נטע טורקלטויב אבוחצירה - למידה ראשונית של הגישות הכלכליות

# data[].attributes.subject
נטע טורקלטויב אבוחצירה - למידה ראשונית של הגישות הכלכליות

# data[].attributes.attachment_link.title
מה זאת סוציאל דמוקרטיה?

# data[].attributes.headline
נטע טורקלטויב אבוחצירה - סרטון פתיחה לתנאים לבחירות דמוקרטיות

# data[].attributes.subject
נטע טורקלטויב אבוחצירה - סרטון פתיחה לתנאים לבחירות דמוקרטיות

# data[].attributes.attachment_link.title
מדע הבחירות 🗳️ | כך מזייפים בחירות בישראל

# data[].attributes.headline
יהודית שילה- תוצר מטלת ביצוע באזרחות בנושא של דואר זבל (ספאם)

# data[].attributes.subject
יהודית שילה- תוצר מטלת ביצוע באזרחות בנושא של דואר זבל (ספאם)

# data[].attributes.attachment_link.title
בעיית דואר הזבל (ספאם)

# data[].attributes.body
סרטון חינני המעובר על השלבים של הליך חקיקת חוק בכנסת. ניתן לבקש מן התלמידים להכין תרשים שיסכם את השלבים של ההליך. בכיתה נדון בשאלה מדוע יש צורך בהליך כל כך ארוך ומסורבל.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
איך מחוקקים חוק בכנסת? 🇮🇱

# data[].attributes.body
כתבה שעוסקת בויתור על "הזכות לפרטיות" ובמחירים שעלולים להתלוות לכך.
ניתן לעורר דיון מהי חשיבות הזכות לפרטיות? והיא יש משמעות לזכות זו בעידן שבו אנשים מוותרים על כך מרצונם כל הזמן? האם אנשים מבינים עד הסוף מהי המשמעות של חיים נטולי פרטיות?

# data[].attributes.attachment_link.title
מלכודת הדבש של הרשתות החברתיות

# data[].attributes.headline
חסן אמארה https:

# data[].attributes.body
חסן אמארה
https://youtu.be/SJ7NvKmEfSU
סרט צילום רחפן מראה הסרט נער שמשתמש ברחפן מצלם בשכונה בעיר בתים רחובות גם אנשים ילדים בפעוליות שונות נעלה דיון על נושאי פרטיות וזכות לשמור עליה ואם יש לי זכות לצלם אדם בלי שידע ואם אני מוכן שיצלמו איתי בלח ידיעתי וכו ..

# data[].attributes.headline
סרט מתיחס לנושא נגישות ומעלה שאלות של אכפתיות ואפליה מתקנת ושוויון וזכות התנועה. 

# data[].attributes.subject
סרט מתיחס לנושא נגישות ומעלה שאלות של אכפתיות ואפליה מתקנת ושוויון וזכות התנועה. 

# data[].attributes.body
חסן אמארה

https://youtu.be/g6guLMXofgc

פוקח עורים

סרטון קצר המתאר את תחושותיו וחוויותיו של אדם עיוור בתפילה ובברכת "פוקח עורים" שבתפילת השחר. הסרטון הופק לרגל שבת הנגישות, המתקיימת מידי שנה בשבוע בו חל יום הנגישות הבינלאומי (ארגון רבני צוהר, תיעודי, 0:58).

חזרה לכל הסרטים

# data[].attributes.headline
ליבת רוטמנש - סרטון הקנייה לאום ולאומיות

# data[].attributes.subject
ליבת רוטמנש - סרטון הקנייה לאום ולאומיות

# data[].attributes.attachment_link.title
אזרחות לבגרות - לאום ולאומיות

# data[].attributes.headline
ליבצ רוטמנש - הצגת מטלת ביצוע 

# data[].attributes.subject
ליבצ רוטמנש - הצגת מטלת ביצוע 

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת-מטלת ביצוע באזרחות.wmv

# data[].attributes.body
סרטון היכול לשמש מודל בכיתה הפוכה. יש לצרף  מטלה בהבחנה של סוגי הדמוקרטיות השונות, ההבדל בין בחירות ישירות לעקיפות. התפתחות הגישות החברתיות השונות, יש לציין את ההבדלים ביניהם באמצעות טבלה.https://www.youtube.com/watch?v=mjpesJY0cMY

# data[].attributes.body
סרטון המהווה תוצר של מטלת ביצוע

# data[].attributes.attachment_link.title
מטלת ביצוע באזרחות - אפליית נשים בשוק התעסוקה

# data[].attributes.body
התלמידים יצפו מראש בסרטון המקנה את החומר על הרשות השופטת. לאחר מכן בכיתה ניתן יהיה לתרגל את החומר ולקיים דיון בנושא

# data[].attributes.attachment_link.title
אזרחות לבגרות - הרשות השופטת

# data[].attributes.body
סרטון המסביר על הרקע וההיסטוריה של זכויות האדם

# data[].attributes.attachment_link.title
הרקע של זכויות האדם

# data[].attributes.body
סרטון המסביר על ה

# data[].attributes.body
סרט מגמת קולנוע המציג את נושא גיבוש זהות.

# data[].attributes.headline
מיכל טל- דוד 

# data[].attributes.subject
מיכל טל- דוד 

# data[].attributes.body
סרטון שניתן להשתמש בו בדיון הקשור לשסע הדתי בישראל (אשכול העולם היהודי) ובו נדבר על כך שעל אף שאנחנו נוטים לעשות הכללה ולראות את החרדים כקבוצה אחת, לא כך הדבר. בחברה החרדית יש אסכולות שונות ועמדות שונות בנושאים שונים.
סרטון זה ואחרים של מלך זילברשלג עשויים היטב, הם הומוריסטיים, מעוררי מחשבה, עניין ושיח.

# data[].attributes.attachment_link.title
מלך זילברשלג | האם כל החרדים נראים אותו דבר ?

# data[].attributes.body
מיכל טל- דוד
התלמידים יכולים לצפות מראש בסרטון המלמד על הרשות המחוקקת בישראל.
לאחר מכן המורה בכיתה יחדד שוב את המושגים והתלמידים יתרגלו שאלות בגרות בנושא הנידון.

# data[].attributes.attachment_link.title
אזרחות לבגרות - הרשות המחוקקת

# data[].attributes.headline
מיכל טל- דוד 

# data[].attributes.subject
מיכל טל- דוד 

# data[].attributes.body
סרטון המסביר את תהליך החקיקה. הסרטון הוכן ע"י ערוץ הכנסת
https://youtu.be/P_ex-wkSaa0

# data[].attributes.attachment_link.title
ערוץ הכנסת - חוק נולד - תהליך החקיקה

# data[].attributes.body
סיכום פרויקט למידת חקר בספרות הצגת הפרויקט
אביה הנר.

# data[].attributes.body
מבוא לעקרונות הדמוקרטיה ולעקרון שלטון העם . הסרטון מסביר את הנושא בצורה טובה ולאחר מכן בשיעור ניתן ישר לגשת לעומק הדברים ולתרגול
אביה הנר.

# data[].attributes.body
על קצה המזלג שלטון החוק כפתיח לנושא מאפשר לתלמידים הכרות עם הנושא ולאחר מכן הקניה בכיתה לעומק הנושא
אביה הנר.

# data[].attributes.body
סרטון המסביר באופן מעניין ומונגש לתלמידים איך מחוקקים חוק

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
איך מחוקקים חוק בכנסת? 🇮🇱

# data[].attributes.headline
סרטון המציג את סוגיית פסילת זועבי ומרזל מהתמודדות לכנסת. 

# data[].attributes.subject
סרטון המציג את סוגיית פסילת זועבי ומרזל מהתמודדות לכנסת. 

# data[].attributes.body
ניתן לשלוח לתלמידים בטרם השיעור כדי לחשוף בפניהם את עקרון דמוקרטיה מתגוננת באופן אותנטי
ואקטואלי
סיון מאור

# data[].attributes.attachment_link.title
ערוץ הכנסת - בג"צ דן בפסילת זועבי ומרזל, 17.2.15

# data[].attributes.body
דקר כהן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מטח המרכז לטכנולוגיה חינוכית

# data[].attributes.attachment_link.title
טיפ ברגע: משולש הזהב של אזרחות

# data[].attributes.attachment_link.title
פיצוח שאלת אירוע באזרחות

# data[].attributes.headline
הכרזת העצמאות

# data[].attributes.subject
הכרזת העצמאות

# data[].attributes.body
דקר כהן

# data[].attributes.attachment_link.title
100 באזרחות ב 7 דקות בלי לקרוא מילה בספר

# data[].attributes.headline
סיון מאורסרטון א

# data[].attributes.body
סיון מאור
סרטון אשר מדגים הדבקת תוויות ...
יכול להוות סרטון פתיח בהקנייה של
עקרונות פלורליזם סובלנות והסכמיות

# data[].attributes.headline
סיון מאורבסרטון 

# data[].attributes.body
סיון מאור
בסרטון מופיעים אנשים מוכרים כל אחד מציין משפט שנוגע לזכות.
מתאים לסיכום הנושא של עקרון זכויות אדם ואזרח

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
האגודה לזכויות האזרח בישראל

# data[].attributes.attachment_link.title
זכויות אדם - כי בלי זה אני לא שווה

# data[].attributes.headline
סרטון המהווה התחלה ללימוד על הכרזת העצמאות. התלמידים צופים בבית ואז חוזרים עלהחומר בכיתה  

# data[].attributes.subject
סרטון המהווה התחלה ללימוד על הכרזת העצמאות. התלמידים צופים בבית ואז חוזרים עלהחומר בכיתה  

# data[].attributes.body
רן בר-אל

# data[].attributes.attachment_link.title
הכנה לבגרות באזרחות: הכרזת עצמאות חלק א

# data[].attributes.headline
סרטון שהוא תוצר של עבודה כיתתית על מטלת הביצוע 20% באזרחות. ניתן להראות לתלמידים כדוגמה לתוצר משמעותי לעבודה האזרחית שלהם

# data[].attributes.subject
סרטון שהוא תוצר של עבודה כיתתית על מטלת הביצוע 20% באזרחות. ניתן להראות לתלמידים כדוגמה לתוצר משמעותי לעבודה האזרחית שלהם

# data[].attributes.body
רן בר-אל

# data[].attributes.attachment_link.title
תהיה רגיש, תהיה יוסף

# data[].attributes.headline
סרטון תמציתי המסביר 

# data[].attributes.body
סרטון תמציתי המסביר את כל הזכויות הטבעיות אחת לאחת. ניתן לצרף לו דף עבודה/צפייה על היכרות בסיסית עם כל הזכויות.
חיים ברקאי

# data[].attributes.attachment_link.title
זכויות אדם בישראל

# data[].attributes.headline
סרטון קצר המציג מהן 

# data[].attributes.body
סרטון קצר המציג מהן זכויות חברתיות, באלו תחומים עוסקים הזכויות, ובמה הן שונות מזכויות טבעיות. כמו"כ מי אחראי לזכויות אלו.
חיים ברקאי

# data[].attributes.attachment_link.title
זכויות חברתיות

# data[].attributes.headline
סרטון השראה לנושא זכ

# data[].attributes.body
סרטון השראה לנושא זכויות טבעיות . בסרטון נשאלים אנשים מכל העולם מהן זכויות טבעיות? אלו זכויות אתם מכירים? ואנשים מתקשים לענות מהן למעשה זכויות טבעיות. הסרטון סוקר היסטורית כיצד נתהוו זכויות אלו. הסרטון נשאר בשאלה כיצד עד היום במאה ה21 עדיין הזכויות הללו לא נקבעו באופן מוחלט באנושות.
https://www.youtube.com/watch?v=1enq3SeuTLc&t=56s
חיים ברקאי

# data[].attributes.headline
הגבלת השלטון

# data[].attributes.subject
הגבלת השלטון

# data[].attributes.body
סרטון המסביר את המושג. הסרטון מהיר מאד לכן כדאי להראות אותו פעמיים ובפעם השניה לאפשר לענות על שאלות- מדוע צריך להגביל את השלטון? מה מקורות הכוח שלו? וכו'

חגית כחלון

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
נעמה כהן ברוכי

# data[].attributes.attachment_link.title
הגבלת השלטון

# data[].attributes.body
סרטון המציג תחומים בהם עוסקת גלובליזציה ניתן לתת לצפיה בבית עם שאלות מנחות לקראת השיעור .
חגית כחלון.

# data[].attributes.headline
גישות כלכליות חברתיות

# data[].attributes.subject
גישות כלכליות חברתיות

# data[].attributes.body
סרטון המציג מחלוקת בין הגישות הכלכליות החברתיות ומעלה שאלות  בדבר הגישה הנכונה לנהל בה מדינה דמוקרטית.
חגית כחלון.

# data[].attributes.attachment_link.title
מרגרט תאצ'ר על הסוציאליזם

# data[].attributes.headline
קבלת האחר- תרבות פוליטית דמוקרטית

# data[].attributes.subject
קבלת האחר- תרבות פוליטית דמוקרטית

# data[].attributes.body
כחלק מסרטונים (3 סרטונים) שהופקו ביוזמת הממשלה "פשוט תתנהגו רגיל" ניתן לסכם את נושא תרבות פוליטית דמוקרטית (כמושג התלמידים מתקשים לעכל את משמעותו). הסרטונים מבטאים את הסובלנות, הערכים והתנהגויות המצופות מהחברה הדמוקרטית.
שירה שמואל
דוגמא לשאלות:
אל מי לדעתכם פונים הסירטונים? מה הרגשתם בעקבות הצפיה?

כיצד הסרטונים מבטאים תרבות פוליטית דמוקרטית? כיצד הם מקדמים את ערכי הסובלנות והשוויון?

הסרטונים הופקו ביוזמת הממשלה. עיינו בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, איזה מתפקידי הממשלה בא לידי ביטוי בחוק?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות

# data[].attributes.attachment_link.title
פשוט תתנהגו רגיל! בגלידרייה

# data[].attributes.headline
הזכות לשוויון והסוגיה הלאומית

# data[].attributes.subject
הזכות לשוויון והסוגיה הלאומית

# data[].attributes.body
תיאור עלילה: שכונת המריבה עפולה. מאפשר לתלמידים להיחשף לסוגיה הלאומית וכן להיות אקטיביים בהצגת הדעות בעד ונגד וכן הצעות לפתרונות חלופיים למקרה. כמו כן ניתוח העלילה על ידי מושגים באזרחות.
שירה שמואל

# data[].attributes.attachment_link.title
שכונת המריבה יהודים נגד מגורי ערבים בשכונה בעפולה - חדשות 10 - לא נגענו

# data[].attributes.body
סרטון השראה לנושא שסע דתי. הסרטון כחלק מתוכנית אירוח גורי אלפי בו רואים סוג של דיבייט בסגנון ראפ המבטא השקפות עולם שונות. כמבוא לסוגיה הדתית ורצף העמדות בנוגע לאופי הדתי תרבותי של מדינת ישראל.
שירה שמואל

# data[].attributes.attachment_link.title
גורי אלפי - שולי רנד

# data[].attributes.headline
ניתוח אינפוגרפיקה

# data[].attributes.subject
ניתוח אינפוגרפיקה

# data[].attributes.body
סרטון הקניה של כלי אינפוגרפיקה לפני פעילות בנושא בכיתה. התלמידים דרך הסרטון מבינים מהו הכלי, דרכי פענוח ושאלות הכוונה. לפני שהתלמידים יתנסו עם ניתוח אינפוגרפקיה בסוגיה שלמדנו הם לומדים על הכלי ואז מופנים לעבודה בקבוצות.
שירה שמואל

# data[].attributes.attachment_link.title
שילוב אינפוגרפיקות בהוראת אזרחות

# data[].attributes.headline
למה ללמוד אזרחות?

# data[].attributes.subject
למה ללמוד אזרחות?

# data[].attributes.body
סרטון השראה כמענה על השאלה למה ללמוד אזרחות ולמה אזרחות זה מקצוע קל?
חן-מרדכי אביטן

# data[].attributes.attachment_link.title
למה אזרחות זה מקצוע קל?

# data[].attributes.headline
תוצר למטלת הביצוע

# data[].attributes.subject
תוצר למטלת הביצוע

# data[].attributes.body
סרטון המהווה תוצר למטלת הביצוע שנעשה על ידי התלמידים.
חן-מרדכי אביטן.

# data[].attributes.attachment_link.title
מטלת ביצוע באזרחות-קוד לבוש

# data[].attributes.headline
הזכות לשוויון

# data[].attributes.subject
הזכות לשוויון

# data[].attributes.body
סרטון לדיון וחזרה על נושא הזכות לשוויון
חן-מרדכי אביטן

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נציגת משרד העבודה והרווחה דרשה מזוג אבות גאים להצהיר שאחד מהם הוא "האמא". ההורים, גיא סדקה שוהם בן 33 וחי אביב שוהם בן 38, ביקשו השתתפות של המדינה בשכר הלימוד של התאומים בני השנתיים שלהם, שהחלו ללמוד במעון יום מסובסד לגיל הרך בתל אביב. "אני מבינה ששניכם אבות ומבינה ששניכם מנהלים משק בית משותף, אבל תמיד יש את האחד שהוא היותר דומיננטי, שהוא יותר האמא", אמרה לאחד מבני הזוג.

משרד הרווחה להורים גאים: "מי מכם האמא?" (צילום: חן מויאל )

הנציגה הוסיפה בשיחה: "אולי זה משהו שאתה לא מעודכן או לא יודע. אני בסך הכול מבקשת הצהרה בכתב ידכם מי מכם האמא. מהבחינה של העבודה, שעובד פחות מהאבא. כמו זוג רגיל".

כאשר האב לתאומים מחה על דבריה, הסבירה הנציגה: "אנחנו לא הולכים לחקור את זה, אנחנו לא הולכים לבדוק, אנחנו בסך הכול בוחנים בצורה כזו את הזכאות שלכם. בשאלון שמילאתם פשוט רשום לי 'מנהלים משק בית משותף', כאילו שני אבות. אנחנו מקבלים את זה שאתם מנהלים משק בית משותף, אבל אחד מכם צריך לציין שהוא האמא. פשוט מאוד". לסיכום הנציגה הקריאה בפני האב את הנוסח שעליו הוא או בן זוגו נדרשים לחתום: "אני... מצהיר בזאת שאני אמא של...".

"אני לא מבין אותך", העיר האב למוקדנית, ונענה: "אל תיכנס לזה יותר מדי. גם אם זה לא הגיוני, אנחנו כפופים להנחיות של משרד הכלכלה".

בני הזוג, גיא סדקה שוהם וחי אביב שוהם, אמרו ל-ynet: "זה בעיקר עצוב וקצת מטריד שבישראל בשנת 2019, בטח בגן במרכז תל אביב, עדיין נצמדים להגדרות של אבא ואמא, ומי דומיננטי יותר ומי פחות. אלה מושגים שבעינינו שייכים לעבר. אנחנו לאו דווקא באים בטענות כלפי הנציגה הזו, היא בסופו של דבר כפופה להנחיות וכמו שהיא אמרה, הן של המדינה. זה גם עצוב שההגדרה של המדינה לאמא היא מישהי שעובדת פחות ונמצאת בבית עם הילדים, ושאנחנו חייבים לבחור מי מאיתנו עונה להגדרה הזו".

בני הזוג הוסיפו כי אין זו הפעם הראשונה שבה הם נתקלים בבעיה שכזו, אך בפעמים הקודמות לא הייתה התעקשות על הנושא. "קרה כבר שמילאנו טפסים בירוקרטיים והיינו חייבים למלא את השם של אחד מאיתנו תחת שם האמא, אבל פשוט מחקנו את זה בקו וכתבנו אבא", סיפרו. "אנחנו לא מתכוונים לשתף עם זה פעולה. אנחנו נפנה אליהם ונבקש לשנות את ההגדרה של הטופס. נשמע לנו הזוי שלמדינה יהיה תצהיר חתום על ידינו שאומר שאחד מאיתנו הוא האמא".

בנוהל של משרד העבודה לגבי קבלת תמיכה בשכר לימוד במעונות יום ובמשפחתונים מסובסדים נכתב, בלשון מסורבלת ומיושנת, כי ההורים נדרשים לבחור מי עומד בתנאים של האמא ומי של האבא: "על זוג הורים חד-מיניים, המנהל משק בית משותף, לבחור מי מהם יידרש לעמוד בתנאים הנדרשים ביחס לאמא, ומי יידרש לעמוד בתנאים הנדרשים מבן הזוג, במסגרת מילוי בקשה מקוונת להשתתפות המדינה בשכר לימוד. לאחר מילוי הבקשה וקבלתה במוקד לא ניתן יהיה לשנות את הבחירה במהלך שנת הלימודים".

ממשרד העבודה והרווחה נמסר בתגובה: "אנו מתנצלים על התקלה המצערת, ובעקבות פנייתכם חידדנו שוב את הנהלים מול המוקד הטלפוני כדי שלא תחזור שנית. נדגיש כי נוהלי משרד העבודה והרווחה מתייחסים מפורשות לכל סוגי המשפחות ומקנים זכויות שוות לכולן. דבריה של המוקדנית נאמרו על דעתה בלבד, והם אינם משקפים את מדיניות המשרד. המקרה יטופל באופן מיידי".

מנכ"ל האגודה למען הלהט"ב, אוהד חזקי, מסר בתגובה: "בושה שגם בשנת 2019 האפליה נגד הקהילה הגאה ממשיכה להתקיים במשרדי הממשלה שלנו. התנצלות לא מספיקה כדי לשנות אפליה ארוכת שנים. על משרד העבודה והרווחה לחדד את הנוהלים מיד כדי למנוע הישנות מקרים מסוג זה, כפי שהשכילו לעשות ארגונים ציבוריים נוספים. אנחנו קוראים לכל מי שנפגע מאפליה או שנאה על רקע נטייתו המינית או זהותו המגדרית לדווח למרכז הדיווח של האגודה".

# data[].attributes.attachment_link.title
נציגת משרד העבודה והרווחה לזוג אבות גאים: "מי מכם האמא?"

# data[].attributes.attachment_link.description
נציגת משרד העבודה והרווחה דרשה מזוג אבות גאים להצהיר שאחד מהם הוא "האמא". ההורים, גיא סדקה שוהם בן 33 וחי אביב שוהם בן 38, ביקשו השתתפות של המדינה בשכר הלימוד של התאומים בני השנתיים שלהם, שהחלו ללמוד במעון יום מסובסד לגיל הרך בתל אביב.

# data[].attributes.headline
מעורבות אזרחית

# data[].attributes.subject
מעורבות אזרחית

# data[].attributes.body
סרטון חזרה על החומר בנושא אשכול מעורבות חברתית ופיקוח וביקורת על השלטון
חן-מרדכי אביטן

# data[].attributes.attachment_link.title
מעורבות אזרחית? בטח! רק... מה זה אומר?

# data[].attributes.headline
עקרון שלטון החוק/הגבלת השלטון - לא פורמלי - פרשת אלאור עזריה.

# data[].attributes.subject
עקרון שלטון החוק/הגבלת השלטון - לא פורמלי - פרשת אלאור עזריה.

# data[].attributes.body
קטע מארץ נהדרת יכול לשמש אך ורק לסיכום הדיון כאשר לתלמידי י"ב יש את הנתונים והידע בפרשה. יש בקליפ ביקורת על הציניות שהפוליטיקאים עשו באירוע. לכיתה חזקה ובה תלמידים ביקורתיים ניתן לקיים דיון על סאטירה.
[הועלה על ידי דן רפאל]
https://www.youtube.com/watch?v=F7gruBQX2QI

# data[].attributes.headline
עבודה ערבית - פרק 8 עונה 2

# data[].attributes.subject
עבודה ערבית - פרק 8 עונה 2

# data[].attributes.body
פרק מצוין על החיים של מיעוט במדינה דמוקרטית.
שסע לאומי.
[הועלה על ידי דן רפאל]
https://vimeo.com/56235347

# data[].attributes.headline
שומרי הסף - פרק 2

# data[].attributes.subject
שומרי הסף - פרק 2

# data[].attributes.body
פרשת קו 300
דיון על חופש ביטוי/חופש עיתונות/זכות הציבור לדעת
[הועלה על ידי דן רפאל]
https://www.youtube.com/watch?v=_73-D3WiFTg

# data[].attributes.headline
שלטון החוק/דמוקרטיה מתגוננת

# data[].attributes.subject
שלטון החוק/דמוקרטיה מתגוננת

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=djN5A_ENuPk
- חוצה את הקווים - אברי גלעד במסע אל הימין הקיצוני
[הועלה על ידי דן רפאל]

# data[].attributes.headline
קביעת מדיניות ע"י הממשלה

# data[].attributes.subject
קביעת מדיניות ע"י הממשלה

# data[].attributes.body
הועלה ע"י עליזה בוזגלו ברקת
סרטון ואז דיון בעניין פתיחת המבצע הנוכחי בעזה, בהחלטת הממשלה

# data[].attributes.attachment_link.title
רה"מ נתניהו קיים סיור ביטחוני במרכז ניהול יירוטים ובסוללת כיפת ברזל במרכז הארץ

# data[].attributes.body
לומדים שיעור תורה ומכאן בהקניית המושג לתלמידים, חופש דת חופש מדת
הועלה ע"י עליזה בוזגלו ברקת

# data[].attributes.attachment_link.title
הרב יוסף חיים אוהב ציון השרף ממוגלינצא וביטחון בהשם

# data[].attributes.body
שאלות מנחות להכרת "תורה" אחרת ללימוד מחשבה בונה מציאות ופסיכולוגיה חיובית, וקבלת תורה של האחר השונה ממני
הועלה ע"י עליזה בוזגלו ברקת

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
NLP Trainer 052-3331156 תמי צפרוני מאמנת להצלחה

# data[].attributes.attachment_link.title
מה זה NLP? למידע נוסף לחץ כאן וקרא⇦⇦ עם תמי צפרוני ? Tami Zifroni What is NLP

# data[].attributes.body
מציירים מספר ילדים בכל קבוצה מה שמראה מהו רוב
הועלה ע"י עליזה בוזגלו ברקת

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
נעמה כהן ברוכי

# data[].attributes.body
https://www.civicar.cet.ac.il/%d7%9e%d7%98%d7%9c%d7%aa-%d7%91%d7%99%d7%a6%d7%95%d7%a2/
אני הוספתי קישור בערבית להדריך התלמידים לשלבים השונים למטלת ביצוע מאתר תמיד אזרחות שבשפה הערבית .

התלמידים יצפו בסרטונים לפני וגם
במהלך  העבודה שלהם

# data[].attributes.headline
    מצרי סוהיר

# data[].attributes.subject
    מצרי סוהיר

# data[].attributes.body
סרטון בנושא הכרזת העצמאות . הסרטון מסביר את ההכרזה בשימוש סרטון שבו מסביר תוכן ההכרזה . ומביא המאפיינים של המדינה ומביא שאלות בגרות בנושא . מסביר בקלות הנושא לתלמידים ומושגים לימודים .
https://www.youtube.com/watch?v=f1YbZxCXeR0

# data[].attributes.headline
פרויקט על סובלנות

# data[].attributes.body
פרויקט על סובלנות
(מיטל חן)

# data[].attributes.attachment_link.title
"סובלנות- כי לכולם מגיע!"

# data[].attributes.headline
תהליך החקיקה

# data[].attributes.subject
תהליך החקיקה

# data[].attributes.body
הסרטון מתאר את תהליך החקיקה בכנסת
לפני השיעור התלמידים מתבקשים לצפות בתכנית ולהכין תרשים זרימה של תהליך החקיקה
(מיטל חן)

# data[].attributes.attachment_link.title
ערוץ הכנסת - חוק נולד - תהליך החקיקה

# data[].attributes.body
לקראת הלמידה על השסע הדתי אני מקרינה לתלמידים את הסרטון
(מיטל חן)

# data[].attributes.attachment_link.title
ירון לונדון פוגש משפחה חרדית

# data[].attributes.body
הסרטון מציג ביטויים של הגלובליזציה ובסיומו הגדרת המושג
(מיטל חן)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
משרד החינוך - ישראל