# data[].attributes.body
Martin Luthers liv
Formålet med reformationen
Reformationen i Danmark

# data[].attributes.body
Flygtningestrømmen 2015
Mexikanske flygtninge i USA

# data[].attributes.body
Jøders flugt under 2. verdenskrig
Udvandring til USA
Romaer
De tyske flygtninge

# data[].attributes.body
Kønsroller og feminisme

Vold i parforhold
Emma Watsons tale (Den kan vi ikke tage, da den er engelsk<9

Kvindernes stemmeret
Nutidig feminisme
Krænkelseskultur og #metoo debatten ( Anja )

# data[].attributes.body
Velfærdsstaten efter 1945
Fagbevægelsen
Socialdemokrati
Kanslergadeforliget
Stauning og Steinke
Arbejderbevægelsen
Louis Pio
Krisetid i 30'

# data[].attributes.body
Cuba krisen
Frygten for 3. verdenskrig
Marshall hjælpen
Den kolde krig og ideologierne
Den kolde krigs opståen
Berlinmuren
Livet i øst og vest
Propaganda under den kolde krig
Livet i DDR

# data[].attributes.body
Behov for reformationen
Martin Luther
Reformationen i Danmark
Grevens fejde
Reformationens spor i dag

# data[].attributes.body
Behov for reformationen
Martin Luther
Reformationen i Danmark
Reformationens spor i dag
Kætteri før og efter reformationen
Synd før og efter reformationen

# data[].attributes.body
Flygtninge og indvandreres liv i Danmark
Lindholm
Politiske holdninger til flygtninge
Muhammedkrisen og dens spor
Flygtet til Danmark

# data[].attributes.body
Velfærdsmodeller
Politske partiers holdninger til velfærd
Velfærd og ideologierne
Finansiering af velfærd
Fattigdom i Danmark
Stat og borger

# data[].attributes.body
#meetoo
Kønsroller
LIgestillingspolitik
Feminisme
Ligestilling og religion
Kvindesyn og det politiske liv

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du de seneste artikler om reformationen på information.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Specialhistorie
29-årige Nevan Solagna blev født som pige, men har altid identificeret sig som mand. For fem år siden begyndte han en proces, der har givet ham meget mere end bare en dybere stemme, skægvækst og et "M" i passet

En række forhold peger på, at der endnu ikke er ligestilling mellem kønnene i Danmark

Hvornår fik kvinder stemmeret, hvem var den første kvindelige partileder, og hvornår blev p-pillen frigivet? Lær årstallene for nogle af de vigtigste øjeblikke i danske kvinders historie at kende

En række forhold peger på, at der endnu ikke er ligestilling mellem kønnene i Danmark

# data[].attributes.attachment_link.description
Specialhistorie 29-årige Nevan Solagna blev født som pige, men har altid identificeret sig som mand. For fem år siden begyndte han en proces, der har givet ham meget mere end bare en dybere stemme, skægvækst og et "M" i passet En række forhold peger på, at der endnu ikke er ligestilling mellem kønnene i Danmark Hvornår fik kvinder stemmeret, hvem var den første kvindelige partileder, og hvornår blev p-pillen frigivet?

# data[].attributes.body
Synet på kønnene i religionerne
Islams kvindesyn
Tørklædeforbud
Sex, kærlighed og ægteskab
Jesus og kvinderne

# data[].attributes.body
Lykke og ulykke
Forskellige etikker
Det gode liv
Abort
Aktiv dødshjælp
Mennesker i nød
Mødet med næsten

# data[].attributes.body
Tørklædeforbuddet
Muhammedkrisen
Kvindesyn i Islam
Islam og kristendom
Muslim i Danmark
Islams fem søjler
Ritualer i Islam
Hellig krig

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spørg
Der er ingen handling, som Allah ikke tilgiver. Men hvis synden indebærer, at man har krænket et menneske, er det obligatorisk at bede om dets tilgivelse, svarer muslimske Nour Jørgensen

Hvordan opstod Jorden ifølge islam? Og hvad står der i Koranen om menneskets skabelse? Der findes ingen samlet skabelsesberetning, men der er mange forskellige beskrivelser. Læs 10 vigtige udsagn fra Koranen om altings tilblivelse her
Prøv også en quiz om Koranen
De to muslimske kvinder Saliha Marie Fetteh og Mathilde Bernhard deler i år deres udfordringer, glæder og tanker under ramadanen med hinanden og religion.dk's læsere i en brevveksling

En vigtig del af islam er at faste i den niende måned i den islamiske kalender. Dette kaldes ramadan - læs mere om ramadanen og dens traditioner her

I islam anses moskéerne for muslimernes helligsted for bøn og fordybelse. Men hvordan skal man opføre sig og klæde sig i moskéen? Bliv klogere her på, hvad renselse betyder for muslimer, og hvorfor mænd og kvinder ikke må bede i det samme rum
Læs også

# data[].attributes.attachment_link.description
Spørg Der er ingen handling, som Allah ikke tilgiver. Men hvis synden indebærer, at man har krænket et menneske, er det obligatorisk at bede om dets tilgivelse, svarer muslimske Nour Jørgensen Hvordan opstod Jorden ifølge islam? Og hvad står der i Koranen om menneskets skabelse?

# data[].attributes.body
Kundby-pigen
Radikalisering
Identitet og ungdom
Ungdomsfællesskaber
Socialisering
Social arv

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Advarslen kom i tide

I slutningen af september 1943 bredte et rygte om en forestående massearrestation sig gennem det jødiske samfund. G. F. Duckwitz - skibsfartskyndig ved det tyske gesandtskab og rådgiver for den rigsbefuldmægtigede Werner Best - og en række andre tyskere havde advaret deres danske kontakter om den kommende aktion.
Hovedparten af de danske jøder valgte heldigvis at reagere på rygtet. Her var det helt afgørende, at advarslen kom fra kilder, man kunne stole på. Andre steder i Europa blev jødiske samfund under Holocaust ført bag lyset af nazisterne, som var afhængige af overraskelsesmomentet ved massearrestationer. I Danmark kom advarslen imidlertid fra højeste sted i det tyske besættelsesregime, og den blev overbragt til troværdige danske politikere, der gav advarslen videre, og sidst men ikke mindst kom den i tide.

Samarbejdspolitikkens ophør fører til aktion mod de danske jøder

Den 29. august trådte den danske regering tilbage, og samarbejdspolitikken ophørte. Samarbejdspolitikken havde bl.a. medført, at der i Danmark ikke var særlige love, som diskriminerede og isolerede jøderne fra resten af befolkningen. Da samarbejdspolitikken brød sammen, bortfaldt denne beskyttelse.

Salo Wassermanns far troede ikke på rygtet om en forestående aktion mod de danske jøder. Se filmen, hvor Salo fortæller om sin flugt til Sverige.

Læs et interview med Marcus Melchior, som blev advaret om aktionen gennem en bekendt til socialdemokraternes formand, Alsing Andersen Se et klip, hvor Bent Melchior fortæller om sin far Marcus Melchior, der var rabbiner, og som forsøgte at advare sin menighed under nytårsgudstjenesten et par dage før aktionen. Se flere film med Bent Melchior her
Flugt!
Se en oversigt over, hvilke ruter der blev benyttet under flugten til Sverige i september og oktober 1943
De fleste familier forlod deres hjem, umiddelbart efter, de havde modtaget advarslen og sov i dagevis hos venner, naboer og fremmede, som tog dem ind. I løbet af de næste kaotiske dage rettede familierne fokus mod en egentlig flugt ud af landet, og blikket faldt på nabolandet Sverige. Den paniske aktivitet hos de jødiske familier i Danmark kan aflæses direkte i det svenske søværns rapporter. Alene mellem den 28. september og den 3. oktober kom mindst 871 flygtninge i sikkerhed på den anden side af Øresund.
Bent Melchior fortæller om at skulle pakke til flugten, og om følelsen af at lukke døren til sin lejlighed uden at vide, hvornår man ser den igen. Se flere film med Bent Melchior her
Andre steder i Europa havde kun de færreste jøder flugten som mulighed. De boede langt fra grænser og ikke mindst langt fra grænser til neutrale, ikke-krigsførende lande. Franske jøder, som undslap til den ikke-besatte del af Frankrig, også kaldet Vichy-Frankrig, blev i 1942 pågrebet og dermed indhentet af tysk besættelse og forfølgelse. Italienske og østrigske jøder forsøgte at slippe ind i det neutrale Schweiz, som imidlertid opretholdt en uændret restriktiv flygtningepolitik. Norske jøder skulle krydse den svært fremkommelige og stærkt befæstede grænse mellem Norge og Sverige.

Danske jøder på flugt

I alt 7056 jøder flygtede fra Danmark til Sverige i oktober 1943
heraf var:
- 1301 såkaldte "halv-jøder", der havde en jødisk far eller mor
- 1236 børn under 18 år.

Dertil kom 686 ikke-jødiske ægtefæller

I Danmark havde det tyske politi truffet den principielle beslutning, at massearrestationen ikke skulle omfatte halv-jøder og jøder gift med ikke-jøder. Mange familier blev derfor frigivet, efter at de var blevet forhørt af Gestapo. Alligevel turde de færreste at blive i Danmark, og heller ikke alle blev løsladt. Der var eksempler på, at både halv-jøder og jøder gift med ikke-jøder blev deporteret til koncentrationslejren Theresienstadt. Heraf blev kun 5 ud af 27-28 personer siden løsladt og hjemsendt fra lejren.

Alternativet til flugt: gå under jorden

Alternativet til flugt var at gå under jorden. Det betød et liv uden penge og rationeringsmærker, i konstant frygt for afsløring og total afhængighed af hjælp og beskyttelse fra ikke-jøder. Det blev faktisk løsningen for en mindre gruppe danske jøder - og ikke mindst nogle af de, som levede i ægteskab med ikke-jøder. Det anslås, at omkring 100 personer af jødisk slægt blev i Danmark under resten af krigen. Hertil kommer mindst150 jødiske børn, som blev gemt hos ikke-jødiske plejefamilier eller på børnehjem frem til befrielsen. I langt de fleste europæiske lande var et liv i skjul på lofter, i kældre, kloakker og hemmelige rum eller en illegal tilværelse under falsk identitet den eneste udvej, og det stillede store og langvarige krav til jødernes hjælpere.

Pengespørgsmålet

Det var ikke gratis at flygte til Sverige. I oktober 1943 var gennemsnitsprisen for transporten over Øresund 1000 kr. pr. person. Det svarer til ca. 20.000 kr. i dag. Priserne var bestemt af udbud og efterspørgsel, og til at begynde med, da udbuddet af fiskere, der ville sejle, var lille, og efterspørgslen størst, betalte nogle jødiske familier meget mere - helt op til 50.000 kr. for en familie. Der var fiskere, der tog overpris, og udnyttede jøders situation, men flertallet sejlede for aftalte priser, der blev holdt nede af modstandsbevægelsen. Der var også enkelte fiskere, der sejlede gratis.
Bent Melchior forklarer, hvad overfarten til Sverige kostede.

De der blev fanget
Læs et brev fra Anna Olsen, som blev taget til fange af det tyske politi og ført til Horserødlejren, hvor hun blev løsladt, fordi hun var gift med en ikke-jøde
Dele af det jødiske samfund i Danmark havde svært ved at tro, at rygterne om nazisternes metoder var sande. De kunne ikke forestille sig, at tyskerne ville gennemføre en aktion i Danmark. Andre magtede ikke at flygte eller manglede kontakter, der kunne hjælpe. I løbet af oktober 1943 blev i alt 472 personer arresteret og deporteret til koncentrationslejren Theresienstadt nord for Prag, heraf blev 197 fanget, mens de forsøgte at flygte til Sverige. 51 af de deporterede fra Danmark bukkede under for de brutale forhold i lejren. Hertil kom to spædbørn, som blev født og døde under fangenskabet. I april 1945 blev de overlevende fanger hentet af Røde Kors og ført til det neutrale Sverige.

Sverige tilbyder at modtage flygtningene
Bent Melchior fortæller om den dramatiske overfart til Sverige i en fiskerbåd. Overfarten er lang, og der går mange timer, før de ser land i horisonten. Men da solen står op, går det op for familien, at noget er gået helt galt. Se flere film med Bent Melchior her
I slutningen af september 1943 kunne ingen have forestillet sig, at flugt til Sverige blev redningen for så mange i Danmark. På det tidspunkt havde kun unge mænd - militærfolk og modstandsfolk - med held klaret rejsen til Sverige. Hvordan det skulle lykkes for familier med børn og svagelige og ældre mennesker at komme over, var endnu uvist. Men det kom de danske jøder for øre, at Sverige havde protesteret over aktionen over for Tyskland og tilbudt asyl til de danske flygtninge. Den svenske ambassadør overbragte tilbuddet om asyl til formanden for Det Mosaiske Troessamfund, C.B. Henriques, den 29. september, og budskabet blev officielt udbredt i svensk radio den 2. oktober. For de danske jøder var udfordringen nu at finde personer, der turde sejle illegalt til Sverige.
Læs frihedskæmper Gilbert Lassens beretning om det store arbejde med at organisere illegale transporter til Sverige
Hjælperne var afgørende

For de jødiske familier var det helt afgørende, at de kunne stole på deres hjælpere. Ofte havde de brug for hjælp til at rejse penge, finde husly og organisere sejlads over Øresund. Mange jøder oplevede at blive tilbudt spontan hjælp fra fremmede. Både personer, som aldrig tidligere havde været involveret i illegalt arbejde, og netværk af modstandsfolk kastede sig ud i arbejdet for at hjælpe jøderne til Sverige. Fiskere, der havde deres små og store både liggende langs Øresundskysten, fik en central rolle. Gradvist blev transporterne effektiviserede og kunne sejle hundredvis af flygtninge over sundet hver eneste nat. Flygtningehjælperne fik kontrol med priserne for overfarten, der særligt i flugtens første dage kunne nå op på svimlende beløb. I løbet af ganske få uger lykkedes det at bringe næsten 8000 mennesker i sikkerhed i Sverige.

Tysk ineffektivitet og begrænsede ressourcer

Der var hentet 1.500 tyske politisoldater til Danmark til at gennemføre jødeaktionen, men opgaven blev bestemt ikke ført ud på den mest effektive måde. Politisoldaterne havde eksempelvis fået ordre om, at aktionen var begrænset - den skulle være afsluttet på tre timer - og de havde forbud mod at sprænge døre eller at trænge ind i boligerne med vold. Derfor var der jødiske familier, der undgik arrestation, simpelthen fordi de ikke åbnede døren, da tyskerne bankede på. I andre tilfælde lykkedes det dog soldaterne at få adgang til lejlighederne med nøgler, som de havde fået udleveret af viceværter og naboer.

Den tyske politistyrke blev aldrig sat ind over for jødernes flugt efter selve aktionen den 1. oktober 1943. Hertil kommer, at det tyske militær, Værnemagten, trods ordre om at bistå politisoldaterne forholdt sig overvejende passivt til flugten. I det tyske hovedkvarter i København var forfølgelsen af de flygtende jøder overladt til en lille gruppe mænd, som havde "Jødespørgsmålet" som sagsområde. De kunne umuligt afpatruljere hele Øresundskysten effektivt og var helt afhængige af danske stikkere. Der blev ikke gennemført politimæssig overvågning af Øresund fra tysk side i oktober måned 1943, og de tyske patruljebåde, som var til stede på Øresund, varetog kun sømilitære opgaver, først og fremmest fjernelse af miner. Mandskabet på de disponible overvågningskuttere var sat af til andet formål netop i oktober måned. Ikke en eneste båd med jødiske flygtninge blev fanget af tysk politi.

Uheldet sker
Læs en ung kvindes beretning om razziaen i Gilleleje Læs og lyt til beretninger om razziaen i Gilleleje i en audiowalk
Mange af de tilfangetagede blev pågrebet ved et tilfælde. Ofte gik det galt, når for mange mennesker var samlet et sted. Som i Gilleleje Havn, der midt på dagen den 6. oktober var pakket med mennesker med bagage, hvilket fik det danske kystpoliti til at afspærre havnen. Illegal udrejse var forbudt efter dansk lov, og det var alt for åbenlyst, hvad der foregik. En anden berygtet historie fra flugtens dage er en episode i Tårbæk den 9. oktober, hvor en ung flygtning blev dræbt af et varselsskud. Ved den lejlighed blev 13 personer anholdt, hvoraf fem efterfølgende blev deporteret til Theresienstadt. Vidneudsagn fortæller, at der var temmelig mange mennesker til stede og tegner billedet af livlig aktivitet om aftenen på den lille havn. Der var forbud mod fritidssejlads og uvedkommende færdsel på havnene, og da opløbet var meget lidt diskret, ringede en stikker til Gestapo i København.

I dagene efter aktionen blev der samlet set kun arresteret 197 mennesker. Omkring halvdelen af disse anholdelser skete i kraft af blot én særligt nidkær Gestapo-chef, Hans Juhl, i Helsingør. Alene ved den berygtede razzia i Gilleleje den 6. oktober 1943, blev ca. 50 jøder arresteret og senere deporteret til koncentrationslejr.

Razziaen i Gilleleje

Da aktionen mod de danske jøder var en realitet, søgte mange jødiske familier mod fiskerbyen Gilleleje, som de kendte fra sommerferieophold. Presset på den lille by var den 6. oktober 1943 så stort, at det danske kystpoliti måtte afspærre og lukke havneområdet. De frygtede, at synet af hundredvis af mennesker med store mængder bagage ville tiltrække Gestapo fra Helsingør. Med havnen afspærret måtte de mange mennesker i stedet skjule sig i byen, bl.a. i menighedshuset og på loftet af Gilleleje kirke. Da Gestapo ankom senere på aftenen, blev over 100 jøder arresteret.

Gilleleje er verdenskendt for sin indsats for at redde jøder til Sverige, og hvert år kommer udenlandske gæster for at besøge kirkeloftet. Men razziaen var en tragisk fiasko for redningsarbejdet, som betød, at de illegale transporter måtte flytte væk fra havnen til strandene omkring byen. Byens indbyggede tog konsekvensen af begivenheden og etablerede en "Jødekomité", der koordinerede og sikrede de illegale transporter.

Hvorfor redning i Danmark og ikke andre steder?

Der var tre faktorer, som var afgørende for overlevelse under Holocaust:

Typen af besættelsesregime og graden af nazistisk kontrol med samfundet.

Antisemitismens udbredelse.

Den jødiske gruppes størrelse og grad af assimilation.

De to sidstnævnte faktorer fortæller om befolkningens reaktioner og villighed til at hjælpe deres jødiske medborgere. Skønt antisemitiske fordomme var langt mere alment udbredte og accepterede i Danmark, end hidtil antaget, fik den racistiske antisemitisme ikke fodfæste blandt danskerne. I takt med, at det nazistiske regime intensiverede de antijødiske angreb syd for grænsen, blev der over en bred politisk front sat lighedstegn mellem antisemitisme og nazisme. Og med den tyske besættelse af Danmark blev nazismen anset for udansk og landsforræderisk. Men fravær af antisemitisme var ingen garanti for overlevelse. Både Holland og Italien fremhæves på linje med Danmark som lande, hvor antisemitiske bevægelser ikke havde større succes. Alligevel omkom henholdsvis over 70 % af de hollandske og 15 % af de italienske jøder under Holocaust.

Sådan gik det de norske jøder

Andre steder i Europa skabte det jødiske samfunds størrelse og synlighed indlysende praktiske problemer for hjælpere, men hverken antallet eller graden af assimilation var altafgørende. Der var fx kun omkring 2.100 jøder i Norge i 1940, men her begyndte diskriminationen og registreringen af de jødiske borgere allerede få uger efter det tyske angreb på landet. De første norske jøder blev deporteret til Auschwitz i november 1942, og samlet set blev 42 % af de norske jøder myrdet under Holocaust. Norge valgte i modsætning til Danmark at bekæmpe den tyske invasion, og da den norske hær, støttet af allierede styrker, i juni 1940 måtte opgive kampen, flygtede konge og regering i eksil i London. Den nazistiske norske regering, som overtog styret, overgik Gestapo i omhyggelighed og antisemitisk overbevisning og iværksatte en række love, som isolerede og diskriminerede de norske jøder og konfiskerede deres ejendom. Desuden afsatte den tyske besættelsesmagt i Norge betydelige ressourcer til gennemførelse af den såkaldte "endelige løsning af Jødespørgsmålet".

Få og assimilerede jøder

Spørgsmålet om betydningen af den jødiske minoritets størrelse og grad af assimilation henviser i al enkelhed til, at jo lettere det var for jøder at falde i et med omgivelserne, desto mindre farligt var det at skjule dem. I Polen, som udgør den absolutte kontrast til Danmark, fortæller en folketælling i 1931, at 79 % af de polske jøder anførte jiddisch som deres modersmål. Kun 12 % angav polsk. Resten anførte hebraisk. I Belgien havde mindre end 10 % af jøderne belgisk statsborgerskab. De polske og belgiske jøder adskilte sig altså tydeligere fra den øvrige befolkning, end det var tilfældet i Danmark. I det dansk-jødisk samfund talte næsten alle dansk som modersmål, og langt de fleste havde gode sociale netværk uden for det jødiske miljø.

Ordforklaring: Assimilation

Gradvis tilpasning fra en kultur til en anden, hvor kulturforskelle efterhånden ophæves. Indebærer at en gruppe helt eller delvist opgiver egne kulturelle særtræk.

Miraklet der kan forklares

Redningen af de danske jøder var ikke et uforklarligt mirakel. Flugten blev mulig i kraft af Sveriges villighed til at modtage flygtningene, den korte afstand mellem Danmark og Sverige, og de mange mennesker, som ville hjælpe. Den helt grundliggende forudsætning er imidlertid, at de tyske myndigheder i Danmark var modvillige over for en aktion, som de vidste, ville vække befolkningens vrede. Tyskerne valgte derfor kun at afsætte meget begrænsede ressourcer til forfølgelsen i dagene og ugerne efter aktionen.
Af Sofie Lene Bak, Ph.d., Adjunkt, Københavns Universitet, forfatter til bl.a."Ikke noget at tale om. Danske Jøders krigsoplevelser 1943-45" og "Da krigen var forbi. De danske jøders hjemkomst efter besættelsen".
Det var samtidigt afgørende, at lokale myndigheder nægtede at assistere tyskerne, for så måtte de opgive systematiske arrestationer. Det var også tilfældet i Bulgarien, som var Tysklands allierede under krigen. Her nægtede den bulgarske regering, trods et massivt tysk pres at lade sine landsmænd blive deporteret, hvorved det lykkedes at redde over 51.000 bulgarske jøder under Holocaust. Danmark var ikke Tysklands allierede og havde i oktober 1943 ingen regering. Men på en række andre områder fortsatte det danske embedsapparat med at arbejde og samarbejde med tyskerne. Det gode forhold var medvirkende til, at det blev muligt at bringe 95 % af de danske jøder ud af landet og i sikkerhed.

Den danske samarbejdspolitiks betydning for redningen af de danske jøder

Samarbejdet gav et politisk råderum, hvor der kunne stilles modkrav til den tyske besættelsesmagt. I Danmark var politikerne indstillet på at benytte det råderum til at beskytte landets jødiske borgere, og regeringen nægtede at acceptere diskrimination af den jødiske minoritet. De tyske myndigheder forstod, at særforanstaltninger over for jøder i Danmark kunne have dramatiske konsekvenser for samarbejdet. Aktionen blev derfor talrige gange udskudt indtil efteråret 1943.
Læs mere om den danske samarbejdspolitik

# data[].attributes.attachment_link.description
1. oktober 1943 indledte den tyske besættelsesmagt jagten på de danske jøder, men det lykkedes kun at få fat på omkring 500 jøder. 95% af jøderne i Danmark nåede i sikkerhed og kunne efter krigen vende hjem igen. Den danske historie om redningen er unik, men hvordan gik det til, at det jødiske samfund blev advaret i tide?

# data[].attributes.attachment_link.description
Eleverne arbejder overordnet med Berlinmuren, som et centralt aspekt af Den Kolde Krig. Forløbet er bygget op, så eleverne først tilegner sig forforståelse af Den Kolde Krig og Berlinmuren gennem formidling fra såvel læreren som tekst og dokumentar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Problemstilling

Er "Hellig krig" et moderne begreb?

Præsentation og begrundelse

Det tværfaglige forløb "Hellig krig" tager udgangspunkt i, at der er et behov for, at vi forholder os til de religiøse konflikter og trusler, der har præget verden siden 11. september 2001.

Eleverne skal i forløbet tilegne sig grundlæggende viden om Islam og korstog. Middelalderens korstog knyttes til moderne former for Hellig Krig med særligt fokus på 11. september og Islamisk Stat. Forløbet inddrager historie og kristendom i et tværfagligt forløb, der er udformet således, at eleverne hovedsageligt arbejder selvstændigt i deres eget tempo. Det betyder også, at der ikke skelnes mellem om lektionen er øremærket historie eller kristendom. Det ægte tværfaglige arbejde fungerer uden disse skel. Dette forudsætter dog, at eleverne får udleveret hele forløbet og materialeoversigten fra starten således, at de selvstændigt kan arbejde med aktiviteterne i de fire moduler. Nogle af opgaverne er individuelle, andre kræver samarbejde, og i nogle tilfælde må eleverne enten vente på at andre bliver klar, og/eller fortsætte, indtil andre bliver færdige.

Erfaringsmæssigt giver det ikke de store udfordringer, da eleverne altid kan finde en eller flere, der arbejder nogenlunde i deres tempo. For at undgå, at eleverne kommer bagud må læreren løbende være opmærksom på, hvor langt den enkelte elev er kommet og derefter gå i dialog om, hvorfor arbejdet ikke skrider så hurtigt og derefter finde en løsning. På den måde fungerer forløbet også rigtig godt til at udvikle eleverne selvstændighed, koncentration og "ansvar for egen læring".

De fleste af materialerne, der anvendes i forløbet, er fra Clio Onlines portaler, men forløbet fungerer også uden disse materialer. Læreren skal blot finde alternative materialer i andre læremidler. Det drejer sig primært om islam og om korstogene, som der findes en del materialer om.

Forløbet er udarbejdet af Tanja Andersen.

Klassetrin

7. - 9. klasse

Omfang

Mellemlangt forløb (5-8 lekt.)

Kompetenceområde/-mål

INDEN FOR FAGET HISTORIE:
KRONOLOGI OG SAMMENHÆNG
Eleven kan på bagrund af et kronologisk overblik forklare, hvorledes samfund har udviklet sig under forskellige forudsætninger
* Eleven kan forklare historiske forandringers påvirkning af samfund lokalt, regionalt og globalt
* Eleven har viden om forandringer af samfund lokalt, regionalt og globalt

* Eleven kan bruge kanonpunkter til at skabe historisk overblik og sammenhængsforståelse
* Eleven har viden om kanonpunkter

KILDEARBEJDE
Eleven kan vurdere løsningsforslag på historiske problemstillinger
* Eleven kan udarbejde løsningsforslag på historiske problemstillinger med afsæt i udvalgte kilder
* Eleven har viden om metoder til udarbejdelse af løsningsforslag

INDEN FOR FAGET KRISTENDOMSKUNDSKAB:
KRISTENDOM
Eleven kan forholde sig til, hvad kristendom er og til hovedtræk i kristendommens historie, herunder folkekirkens betydning i Danmark
* Eleven kan reflektere over kristendommens udvikling og folkekirkens betydning i Danmark
* Eleven har viden om hovedtræk i kristendommens historie og folkekirken

IKKE-KRISTNE RELIGIONER OG ANDRE LIVSOPFATTELSER
Eleven kan forholde sig til hovedtanker og problemstillinger i de store verdensreligioner og livsopfattelsers oprindelse, historie og nutidige fremtrædelsesformer
* Eleven kan reflektere over hovedtræk i verdensreligioner og livsopfattelser med betydning for Danmark
* Eleven har viden om hovedtræk i verdensreligioner og livsopfattelser

* Eleven kan redegøre for betydningen af centrale grundbegreber og værdier i verdensreligioner og livsopfattelser
* Eleven har viden om centrale grundbegreber og værdier inden for verdensreligioner og livsopfattelser

Materialer

Clio Online: www.religionsfaget.dk: Islam (Susanne Ellemose Oddershede og Anders Peter Nielsen) 2013 http://www.religionsfaget.dk/religioner/islam/introduktion-til-islam/ (opgaverne skal ikke laves)

Clio Online: www.religionsfaget.dk: Islams trosgrundlag (Jørgen Bæk Simonsen) 2015 http://www.religionsfaget.dk/religioner/islam/trosgrundlag/trosgrundlag/

Clio Online: www.religionsfaget.dk: Islams tilblivelse (Susanne Ellemose Oddershede) 2014 http://www.religionsfaget.dk/religioner/islam/islams-tilblivelse/islams-tilblivelse/

Clio Online: www.religionsfaget.dk: Islams historie (Jørgen Bæk Simonsen) 2014 http://www.religionsfaget.dk/religioner/islam/historie/

Clio Online: www.religionsfaget.dk: Korstogene (Kurt Villads Jensen) 2014 http://www.religionsfaget.dk/kristendom/historie/korstogene/

Clio Online: www.religionsfaget.dk: Korstog og kristendom (Kurt Villads Jensen) 2015 http://www.religionsfaget.dk/kristendom/historie/korstog-og-kristendom/

Clio Online: www.religionsfaget.dk: Korstog i dag? (Anne Strand Ehlers) 2014 http://www.religionsfaget.dk/kristendom/historie/korstog-og-kristendom/korstog-i-dag/

Clio Online: www.historiefaget.dk: 11. september 2001 (Jakob Horn Jensen) 2015 http://www.historiefaget.dk/emner/historiekanon/11-september-2001/

Clio Online: www.samfundsfaget.dk: Islamisk Stat (Anders Hyldig) 2014 http://www.samfundsfaget.dk/temaer/i-terrorens-skygge/islamisk-stat/

TV2-Nyhederne, 11. september 2001, uploadet af Helsingsund på Youtube 12. maj 2008, http://www.youtube.com/watch?v=id56r8iLeYc

Osama/Usama Bin Laden On 9/11, uploadet af Buford T. Justice på Youtube den 14. juli 2007, http://www.youtube.com/watch?v=KiKyWJRRjnU

TV2-Nyhederne, Forstå IS på tre minutter: Tantholdt giver overblikket, 2. december 2014 http://nyheder.tv2.dk/udland/2014-08-21-hvem-er-islamisk-stat-f%C3%A5-svaret-p%C3%A5-tre-min-af-rasmus-tantholdt (3 min)

Afhopper fra den Islamiske Stat: Gruppens brutalitet skræmmer mig - 21 Søndag, uploadet af DR Nyheder 17. august 2014, https://www.youtube.com/embed/1BoW-2l8P2o?autoplay=1&fs=1&iv_load_policy=3&modestbranding=1&rel=1&theme=light (6 min)

Khader: Derfor er Islamisk Stat er farlig, uploadet til Youtube af Liberlisten1995 den 22. august 2014, https://www.youtube.com/watch?v=TNfc8e_fALg

Michael Rømer, Thorning: Teknisk set er vi ikke i krig, men i en kamp vi gerne vil vinde, DR-Nyhederne 2014, http://www.dr.dk/Nyheder/Politik/2014/09/26/121849.htm

Sten Selvejer, Jihad - kampen for frihed. 27. september 2004, opdateret 13. september 2006 http://nyheder.tv2.dk/nyheder/article.php/id-1364219%3Ajihad-kampen-for-islam.html

Alternativ: Henrik Skovgaard Nielsen: Korstog og jihad? - kulturmøder mellem Europa og islam ca. 600-ca. 2000, (Historie til tiden), 2003

Alternativ: Helle Hinge: Islam, Gyldendal (De store fagbøger), 2012

Bilag: Tanja Andersen, Begreber til "Hellig Krig", 2016 (vedlagt som bilag 1)

Bilag: Tanja Andersen, Spil "Islams begreber" (vedlagt som bilag 2)

Bilag: Tanja Andersen, Multiple Choice, 2016 (vedlagt som bilag 3)

Bilag: Tanja Andersen, skema til sammenligning af kristendom og islam, 2016 (vedlagt som bilag 4)

Bilag: Tanja Andersen, Oversættelse af Osama bin Ladens tale om 11. september 2001 (Vedlagt som bilag 5)

# data[].attributes.attachment_link.description
Er "Hellig krig" et moderne begreb? Det tværfaglige forløb "Hellig krig" tager udgangspunkt i, at der er et behov for, at vi forholder os til de religiøse konflikter og trusler, der har præget verden siden 11. september 2001. Eleverne skal i forløbet tilegne sig grundlæggende viden om Islam og korstog.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Problemstilling

Hvad har Reformationen betydet for Danmark - og hvilke spor har Reformationen sat i os og i vores samfund?

Foto: Bjørn Haldorsen

Præsentation og begrundelse

Hvad har Reformationen betydet for Danmark - og hvilke spor har Reformationen sat i os og i vores samfund? Disse spørgsmål rejses i læremidlet PÅ SPORET AF REFORMATIONEN, som består af 5 korte film (varighed ca. 8 minutter) om Reformationens virkningshistorie til brug i undervisningen i udskolingen.

I hver film møder vi Rikke, der er på sporet af Luther og Reformationen i Danmark. Rikke opsøger steder og personer, der kan give hende indblik i, hvordan Luther og Reformationen har påvirket udviklingen af vores samfund, og hvilken status og rolle Luther og Reformationen har i dag.

Undervisningsfilmene har hvert sit tematiske udgangspunkt: reformationsfejringer, magt, konfirmation, dannelse, det moderne menneske - og relaterer sig til forskellige historiske perioder: enevælde, pietismens Danmark i 1700-tallet, dannelse og demokratiudvikling i 1800-tallet og nutidens forestillinger om det moderne menneske.

Filmene indeholder samme intro og outro, der lægger op til at stille kritiske spørgsmål til et historisk fænomen, diskutere og komme med bud på svar på spørgsmålene.

* Intro: Tilbage i 1500-tallet skete der noget helt særligt: Noget, som har sat et afgørende aftryk på den historiske udvikling: Reformationen kom til Danmark. Først og fremmest takket være den tyske munk, Martin Luther, der først satte reformationen i gang - og dermed også den religiøse omvæltning, som betød en gennemgribende fornyelse af kirken og kirkens rolle i Danmark. Det blev en begivenhed, som har sat sig vigtige spor i os og i det samfund, vi lever i den dag i dag
* Outro: Vi bruger historie til at forstå os selv, samfundet og den verden, der omgiver os. Historien sætter spor både i og omkring os. Spor, som det er op til os at blive ved med at lede efter - og stille spørgsmål til.

Filmene skal anskues som triggere, der åbner for en række diskussioner, aktualiseringer og perspektiveringer og udfordrer forforståelser, pirrer nysgerrigheden og lægger op til at gå undersøgende og spørgende til historien. For at understøtte dette er der en række elevspørgsmål (se Bilag - Elevark) til filmene, og der lægges op til, at filmene ses flere gange både som forberedelse individuelt og på klassen. Eleverne kan med fordel se filmene på deres telefon som forberedelse - alene eller sammen med andre.

Filmene kan være afsæt for at arbejde med forskellige områder i den kompetenceorienterede læreplan og knytter an til det centrale i historieundervisningen, hvor fokus er rettet mod at styrke elevernes kompetence til at have en reflekteret og (selv)refleksiv omgang med historie - at kunne tænke historisk. Den didaktiske grundtanke i undervisningsforløbet tager afsæt i Flipped learning, der er en pædagogisk tilgang, hvor den direkte introduktion til et emne forskydes til et andet medie - her en film - hvor læreren guider eleverne i deres læreprocesser. Undervisningsfilmene er lavet med henblik på at være motiverende og lægge op til refleksion hos eleverne. Eleverne forstår derfor ikke nødvendigvis det hele efter første gennemsyn, men de fastholder informationer fra filmene ved at have en række indgangsspørgsmål (se Bilag - Elevark), som er fokuspunkter, de skal have for øje ved gennemsyn. På klassen sker en omskabelse af det indhold, eleverne har set i filmene, hvor de for alvor skal få stoffet til at give mening.

Undervisningsaktiviteterne understøtter og stilladserer filmen og baner vejen for, at et nyt gennemsyn tilfører ny viden og nye refleksioner. Flipped learning-tilgangen giver mulighed for at praktisere udfordrende læring, der har fokus på at skabe grobund for dynamiske kognitive læringsprocesser i klasseværelset. En del af baggrundsmaterialet og det supplerende materialet til forløbet udgør ligeledes små film med henblik på at støtte op om forløbets didaktiske grundtanke.

I lektionsplanen beskrives en række undervisningsaktiviteter, som kan anvendes i tilknytning til filmene. Filmene kan anvendes enkeltvis og i længerevarende forløb - herunder også tværfaglige forløb med inddragelse af samfunds- og religionsfaglige perspektiver.

Fra fagformålet for faget historie:
"Eleverne skal i faget historie opnå sammenhængsforståelse i samspil med et kronologiske overblik og kunne bruge denne forståelse i deres hverdags- og samfundsliv. [...]Elevernes historiske bevidsthed og identitet skal styrkes med henblik på, at de forstår, hvordan de selv, deres livsvilkår og samfund er historieskabte."

Fra fagformålet i faget kristendomskundskab:
"Eleverne skal i faget kristendomskundskab tilegne sig viden og færdigheder, der gør dem i stand til at forstå og forholde sig til den religiøse dimensions betydning for livsopfattelsen hos det enkelte menneske og dets forhold til andre."

Fra fagformålet for faget samfundsfag:
"Eleverne skal i faget samfundsfag opnå viden og færdigheder, så de kan tage reflekteret stilling til samfundet og dets udvikling. [...]Eleverne skal opnå forudsætninger for udvikling af kritisk tænkning og et værdigrundlag, så de kan deltage kvalificeret og engageret i samfundet."

Klassetrin

7. - 9. klasse

Omfang

Længere forløb (9-14 lekt.)

Kompetenceområde/-mål

HISTORIE:
HISTORIEBRUG/Konstruktion og historiske fortællinger:
Eleven kan forklare samspil mellem fortid, nutid og fremtid
* Eleven kan analysere konstruktion og brug af historiske fortællinger med samtids- og fremtidsrettet sigte
* Eleven har viden om historiske fortællingers brug i samtids- og fremtidsrettet perspektiv

KRONOLOGI OG SAMMENHÆNG/Kronologi, brud og kontinuitet:
Eleven kan på baggrund af et kronologisk overblik forklare, hvorledes samfund har udviklet sig under forskellige forudsætninger
* Eleven kan forklare, hvorfor historisk udvikling i perioder var præget af kontinuitet og i andre af brud
* Eleven har viden om historisk udvikling
* Eleven kan sætte begivenheders forudsætninger, forløb og følger i kronologisk sammenhæng
* Eleven har viden om begivenheders forudsætning, forløb og følger

KILDEARBEJDE/Historiske problemstillinger og løsningsforslag:
Eleven kan vurdere løsningsforslag på historiske problemstillinger
* Eleven kan udarbejde løsningsforslag på historiske problemstillinger med afsæt i udvalgte kilder
* Eleven har viden om metoder til udarbejdelse af løsningsforslag

KRISTENDOMSKUNDSKAB:
LIVSFILOSOFI OG ETIK:
Eleven kan forholde sig til den religiøse dimensions indhold og betydning ud fra grundlæggende
tilværelsesspørgsmål og etiske principper
* Eleven kan reflektere over betydningen af den religiøse dimension i grundlæggende tilværelsesspørgsmål
* Eleven har viden om trosvalg i forhold til grundlæggende tilværelsesspørgsmål

KRISTENDOM:
Eleven kan forholde sig til, hvad kristendom er og til hovedtræk i kristendommens historie, herunder folkekirkens betydning i Danmark
* Eleven kan reflektere over kristendommens udvikling og folkekirkens betydning i Danmark
* Eleven har viden om hovedtræk i kristendommens historie og folkekirken

SAMFUNDSFAG:
POLITIK:
Eleven kan tage stilling til politiske problemstillinger lokalt og globalt og komme med forslag til handlinger
* Eleven kan diskutere sammenhænge mellem demokrati og retsstat (fx rettigheder og pligter for borgere i Danmark, borgernes retssikkerhed i et demokrati og menneskerettigheder mv.)
* Eleven har viden om demokrati og retsstat, fx grundloven

SOCIALE OG KULTURELLE FORHOLD:
Eleven kan tage stilling til og handle i forhold sociale og kulturelle sammenhænge og problemstillinger
* Eleven kan diskutere kulturs betydning for individer og grupper
* Eleven har viden om kultur og kulturbegreber

Materialer

Bilag 1: Elevark

Se hele materialelisten med detaljerede information i Bilag 2

På sporet af reformationen - afsnit 1: Luther lagkage, http://historielab.dk/luther-lagkage/

Tekst: Helt eller skurk? (s. 4) (Temamagasin om Reformationen, udgivet af Folkeuniversitetet i Aarhus), https://reformation.fuau.dk/media/6755/reformationen_final_enkeltsider_ny.pdf

Animationsfilm (5 min.): Reformation 1517-2017 - hvad skete der lige der? (produceret af Folkeuniversitet i Aarhus), https://www.youtube.com/watch?v=Y6cdXMBjHPc

Animationsfilm (7 x 3 min.): Luthers liv i 7 billeder (produceret af Kristeligt Dagblad), https://www.emu.dk/modul/luthers-liv-i-7-billeder

På sporet af Reformationen - afsnit 2: Gud bevare Danmark, http://historielab.dk/gud-bevare-danmark/

Artikel: Kirke og stat - et forhold i opbrud? (Kristendom.dk - Kristeligt Dagblad), https://www.kristendom.dk/indf%C3%B8ring/overblik-kirke-og-stat-et-forhold-i-opbrud

Tekst fra hjemmeside: (Præsidiet for reformationsjubilæet i Danmark), https://luther2017.dk/om-reformationen/tema-2-staten-og-kirken/

På sporet af Reformationen - afsnit 3: Guds elskede barn, http://historielab.dk/guds-elskede-boern/

Film (5 min.): At skabe et luthersk samfund - betydningen af Luthers lille katekismus og de ti bud i Danmark efter reformationen (Danmarkshistorien.dk), http://danmarkshistorien.dk/leksikon-og-kilder/vis/materiale/at-skabe-et-luthersk-samfund-betydningen-af-luthers-lille-katekismus-og-de-ti-bud-i-danmark-efter/

Film (19 min.) Fra konflikt til fællesskab, https://www.dkm.dk/boern-familier-og-skoler/fra-konflikt-til-faellesskab/

På sporet af reformationen - afsnit 4: En skole for livet, http://historielab.dk/en-skole-for-livet/

Undervisningsministeriets demokratikanon, http://static.uvm.dk/Publikationer/2008/demokratikanon/kap05.html

Reformationsjubilæet 2017 (Præsidiet for reformationsjubilæet i Danmark), https://luther2017.dk/om-reformationen/temaer-reformationen-1517-2017/tema-9-disciplin-og-demokrati/reformationen-og-det-danske-samfund-disciplin-og-demokrati/

Statsminister Lars Løkke Rasmussens tale ved Reformationsjubilæet i Folketinget den 31. oktober 2017, http://www.stm.dk/_p_14602.html

Hjemmeside: André Herbener og Thomas Bjørnestad Platz's, http://luther-2017.dk/

Artikel: Har Luther haft betydning for velfærdsstaten? (Udgivet af Folkeuniversitetet i Aarhus), https://www.kristeligt-dagblad.dk/ide-tanke/har-luther-haft-betydning-velfaerdsstaten

På sporet af reformationen - afsnit 5: Det moderne menneske, http://historielab.dk/det-moderne-menneske/

Tekst: At være utilstrækkelig (s. 20) (Udgivet af Folkeuniversitetet i Aarhus), https://reformation.fuau.dk/media/6755/reformationen_final_enkeltsider_ny.pdf

DR K, 5 skarpe. Filosoffen Anders Fogh Jensen fortæller om Luther og hans forhold til troen, teksten og katolicismen, https://www.youtube.com/watch?v=2OALSdC15hY

Spillet LynTeser: et samtalespil, https://reformation.fuau.dk/magasin/lynteser/

# data[].attributes.attachment_link.title
På sporet af Reformationen - HistorieLab

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad har Reformationen betydet for Danmark - og hvilke spor har Reformationen sat i os og i vores samfund? Foto: Bjørn Haldorsen Hvad har Reformationen betydet for Danmark - og hvilke spor har Reformationen sat i os og i vores samfund? Disse spørgsmål rejses i læremidlet PÅ SPORET AF REFORMATIONEN, som består af 5 korte film (varighed ca.

# data[].attributes.attachment_link.description
HISTORIE KRONOLOGI OG SAMMENHÆNG Eleven kan på bagrund af et kronologisk overblik forklare, hvorledes samfund har udviklet sig under forskellige forudsætninger * Eleven kan bruge kanonpunkter til at skabe historisk overblik og sammenhængsforståelse * Eleven har viden om kanonpunkter SAMFUNDSFAG POLITIK Eleven kan tage stilling til politiske problemstillinger lokalt og globalt og komme med forslag til handlinger * Eleven kan identificere ideologisk indhold i politiske udsagn og beslutninger * Eleven har viden om politiske ideologier og grundholdninger

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Optakten til opførelsen af Berlinmuren

Efter afslutningen på 2. verdenskrig blev det sønderbombede Tyskland delt mellem de allierede lande USA, Storbritannien, Frankrig og Sovjetunionen.

Det såkaldte allierede kontrolråd, der skulle blive enige om Tysklands fremtidig, og som bestod af ledere fra alle fire lande, blev placeret i Berlin. Det var på trods af, at Berlin lå i Sovjetunionens zone, hvilket betød, at byen også blev delt op i fire zoner.

Der gik dog ikke længe før samarbejdet mellem Sovjetunionen og de andre allierede magter brød sammen. Sovjetunionens leder Josef Stalin ønskede kontrol over hele Berlin og forsøgte at tvinge de andre lande til at opgive byen.

Fra den 24. juni 1948 til 11. maj 1949 blev leveringen af livsnødvendige fødevareforsyninger til Vestberlins 2,2 millioner indbyggere blokeret, da det gik igennem sovjetkontrollerede områder.

De vestlige magter ville dog ikke give efter for Sovjetunionens pres, og alle forsyninger blev i stedet fløjet ind med luftbro. Den kolde krig var nu en realitet, og forholdet til Sovjetunionen var på frysepunktet.

Samme år blev de tre allierede dele af Tyskland inklusiv Berlin slået sammen til staten BRD (Bundesrepublik Deutschland) også kaldet Vesttyskland, og den sovjetiske del blev til DDR (Deutsche Demokratische Republik) også kaldet Østtyskland.

Igennem 1950'erne betød dårlig økonomi og frygten for at leve i et ikke-demokratisk kommunistisk land, at mange østtyskere flygtede til Vesttyskland. Fra 1949 og frem til Berlinmurens opførsel i 1961, skønnes det at op imod 3 millioner tyskere emigrerede fra DDR til Vestberlin.

Dette kunne Østtyskland ikke holde til i længden, især fordi dem der flygtede primært var unge og højtuddannede. Deres vej gik næsten altid over Berlin, da resten af grænserne mellem de to tyske stater var præget af streng grænsekontrol. Kun i det opdelte Berlin var det stadig muligt at bevæge sig frit mellem øst og vest.

Alene i juli 1961 flygtede over 30.000 mennesker. Derfor besluttede DDR's ledere til sidst, at den eneste løsning var at spærre befolkningen inde.

Befolkningen levede i skyggen af Berlinmuren

Berlinmuren startede med vagter og simpel pigtråd, men DDR's ledelse begyndte hurtigt at udbygge den for at gøre det stort set umuligt for landets borgere at flygte.

Allerede i 1962 blev endnu et hegn på ca. 100 meter bygget bag det første. Mellem disse to hegn blev huse jævnet med jorden og området dækket med grus, så det var let for vagterne at opdage fodtrin.

Området blev kendt som Dødsstriben, fordi det havde til formål at give vagterne i de forskellige tårne et helt klart udsyn, så de let kunne skyde enhver, der prøvede at flygte.

Fra 1965 begyndte DDR at arbejde på den egentlige betonmur, som Berlinmuren i dag bedst kendes for. Det skulle sikre, at det ikke var muligt fx at køre en bil igennem grænsen.

Da den stod færdig i 1980, bestod den af 45,1 km forstærket beton, der var 3,6 m højt og 1,2 m bred. Berlinmuren havde også 116 vagttårne og var bevogtet af syv regimenter på mellem 1.000 og 1.200 soldater.

Det eneste sted, det var muligt at komme fra Vestberlin til Østberlin, var igennem Berlinmurens ni grænseovergange. De var primært forbeholdt borgere fra Vestberlin og udlændinge, som enten skulle besøge DDR eller var på gennemrejse.

Det mest berømte af grænseovergangene var Checkpoint Charlie, som egentlig var et kælenavn overgangen fik af amerikanske soldater, da dens officielle navn var Checkpoint C. Den lå midt i Berlin og var primært forbeholdt diplomater og medlemmer af de allierede styrker.

Her stod allierede og østtyske styrker få meter fra hinanden og spændninger var ofte på på bristepunktet. Den 22. oktober 1961 var Checkpoint Charlie fx ramme for en af Berlinmurens største kriser. Her endte uenigheder omkring DDRs soldaternes rettigheder til at undersøge en amerikansk diplomats pas, med at kampvogne på begge sidder stod klar til at angribe.

Konflikten blev løst fredeligt efter fem dage, hvor USA og Sovjetunionen i fællesskab trak sine kampvogne tilbage, for at løsne op for spændningerne.

Efter krisen besluttede de allierede i højere grad at acceptere Berlinmuren som en realitet der ikke var værd at starte 3. verdenskrig over. Den amerikanske præsident John F. Kennedy sagde i denne forbindelse: "Det er ikke en særlig god løsning, men en mur er helvedes meget bedre end en krig."

I teorien var det også muligt for borgere i Østberlin at få en officiel tilladelse til at rejse til Vestberlin, men i realiteten var det næsten umuligt.

En ansøgning om tilladelse, ville også utvivlsomt resultere i en dybere undersøgelse af din person af DDR's efterretningstjeneste Stasi, hvilket potentielt kunne ende med en anklage om forræderi.

Så for de fleste borgere i DDR var det langt det sikreste at rejse til andre kommunistiske lande, hvilket var fuldt lovligt.

Berlinmuren bygges

Natten til den 13. August 1961 spærrede DDR's militær pludselig stort set alle grænseovergange mellem Øst- og Vestberlin. Veje blev ødelagt, så biler ikke kunne køre på dem, og pigtråd og hegn blev installeret på den 43 km lange grænse, der var mellem byens to dele. Kort efter blev hele Vestberlin indhegnet med 156 km pigtråd og hegn.

Uden at have fået nogen som helst advarsel vågnede borgerne i Østberlin nu op til en helt ny hverdag. Passage til Vestberlin var ikke længere muligt, og mange der tidligere havde arbejdet i Vestberlin stod uden et job.

Muren adskilte også med ét venner og familie fra hinanden. Den pludselige deling betød bl.a., at omkring 1.300 børn, der var på besøg i Østberlin, ikke længere kunne komme tilbage til deres familie. Mange så først deres hjem igen efter Murens fald.

DDR kaldte selv Berlinmuren for en "Anti-facistisk beskyttelsesmur", som ifølge statens propaganda var nødvendig for at beskytte imod de vesttyske kapitalisters aggression og ønske om at invadere og overtage Østberlin.

Et andet argument var, at grænserne skulle lukkes for at forhindre vestlige spioner fra at komme ind i landet. Østtyskerne så dog med skepsis på propagandaen, for det var kun ulovligt for borgere fra DDR at komme til Vesttyskland, men ikke omvendt.

På trods af de kommunistiske lederes ihærdighed for at lukke grænsen fuldkommen ned, lykkedes det alligevel omkring 5.000 borgere fra Østtyskland at komme forbi muren og ud i friheden.

I de første år blev især biler brugt til at køre igennem pigtråden, men i takt med, at Berlinmuren blev udbygget, måtte østtyskerne finde på mere kreative metoder.

Nogle gravede sig under den, andre byggede luftballoner eller primitive fly til at komme over den. Der gik også et kloaksystem under Berlinmuren, som mange flygtede igennem, indtil det blev opdaget og lukket af DDR.

Forsøg på flugt var dog livsfarligt, og det første dødsfald skete allerede 22. August 1961. Her forsøgte en ung kvinde, der boede lige op af Berlinmuren, at komme over afspærringerne ved at hoppe ud af sit vindue på tredje sal.

Vagterne havde fået ordre til skyde alle, der forsøgte at krydse området og i en ordre fra en overkommanderende hed det fx: "Hold dig ikke tilbage med at bruge dit våben, selv ikke hvis grænsen bliver brudt af kvinder og børn. Det er en taktik som forræderne ofre bruger."

Sandsynligvis måtte mere end 200 mennesker lade livet i forsøget på flygte ud i friheden.

Berlinmurens fald

Modstanden imod Berlinmuren havde været stor på begge sider lige siden, den blev bygget, men i slutningen af 1980'erne steg den voldsomt.

Fra 5-7. juni 1987 foregik en musikfestival i Berlin så tæt op ad muren, at tusindvis af østberlinere samlede sig på den anden side for at høre med.

Især en koncert med David Bowie, hvor han talte direkte til de mange mennesker på den anden side af Berlinmuren, blev en milepæl. Dagen efter angreb DDR's politi borgerne, der var samlet ved Berlinmuren, hvilket førte til store optøjer.

Fem dage senere udfordrede USA's præsident Ronald Reagan Sovjetunionens generalsekretær Mikhail Gorbachev til at bevise han ønskede øget frihed i de kommunistiske lande.

Under en tale i Vestberlin sagde han de berømte ord: "Mr. Gorbachev, tear down this wall". Ordene gik verden rundt - også til Østtyskland, hvor de beviste overfor borgerne, at den vestlige verden var på deres side.

Disse begivenheder var med til at starte en voldsom utilfredshed over Berlinmuren i Østberlin, men den egentlige katalysator til Berlinmurens fald kom først i juni 1989.

Her fjernede det kommunistiske Ungarn sit eget aflukkende hegn, der var opstillet på grænsen mellem Ungarn og Østrig. Snart tog tusindvis af østtyske borgere på "ferie" til Ungarn for at flygte videre til Østrig.

Da DDR's regering ville sætte en stopper for denne udvikling, førte det til masseprotester i Østtyskland, under kampråbet "VI VIL UD!".

I et forsøg på at dæmme op for den stigende uro i landet, besluttede DDR's ledere at lempe kravene for indrejsetilladelse til Vesttyskland.

De nye bestemmelser blev fremført på en pressekonference 9. November 1989 af Günter Schabowski, der var nyudpeget som medieansvarlig for partiet.

Men Schabowski havde bare fået stukket et A4 ark med bestemmelserne i hånden og var ikke blevet informeret om mange af detaljerne. Da han blev spurgt om, hvornår disse ændringer ville træde i kraft, var hans bedste bud derfor "Med det samme", selvom de i virkeligheden først så småt skulle rulles ud dagen efter.

Østtyskerne kunne næsten ikke tro deres egne ører, da de hørte den kaotiske pressekonference. Tusindvis troppede op langs grænseposterne, hvor de blev mødt af vagter, der ikke anede, hvad der foregik.

De prøvede at få klare ordre fra deres overordnede, som ikke vidste, hvad de skulle gøre og ikke havde en klar idé om, hvem der sad med ansvaret. Menneskemængden blev kun større og større, men ingen civile eller militære ledere var klar til at give ordren til at skyde og være skyld i en massakre.

Omkring kl 23:30 måtte DDR's ledelse give sig og hæve bommene, så menneskestrømmen uforhindret kunne komme igennem. På den anden side blev de mødt af vestberlinere, der stod klar med blomster og champagne.

Dristige unge mennesker fra begge sider begyndte også at kravle op på Berlinmuren, hvor de mødtes og dansede for at fejre deres nye frihed. Det, der kunne have udviklet sig til en katastrofe, blev en enorm folkefest, som betød forløsning på 28 års indespærring og adskillelse.

Kort tid efter grænserne åbnede, begyndte mange borgere selv at ødelægge Berlinmuren med hammer og mejsel. Dette var stadig officielt ulovligt, men vagterne gav hurtigt op på stoppe menneskemængden, som nu stod ved Berlinmuren dagligt.

Efter et par dage annoncerede DDR også nye grænseovergange og ødelagde store dele af Berlinmuren med bulldozere.

Med de store betonklodser, der blev revet ned var Berlinmurens fald en realitet, og 28 års undertrykkelse var slut.

Det var en skelsættende begivenhed, der signalerede enden på Den kolde krig, som havde formet verden sin 2. verdenskrigs afslutning. Det blev også enden på den kommunistiske stat DDR, der blev en del af et nyt samlet Tyskland den 3. Oktober 1990 - mindre end et år efter Berlinmurens fald.

# data[].attributes.attachment_link.title
Berlinmuren: Optakten, opførelsen og Murens fald

# data[].attributes.attachment_link.description
Berlinmuren stod i 28 år som symbolet på den kolde krig og opdelingen af Europa i det demokratiske vest og det kommunistiske øst. Murens fald den 9. november 1989 blev startskuddet til den kolde krigs ophør og indledte en ny æra i verdenshistorien.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi hylder meget ofte 5. juni 1849 som den dag, hvor Danmark fik demokrati, men mange er samtidig enige om, at Danmark først fik demokrati senere, nemlig i 1915 efter systemskiftet og kvindernes valgret. At kvinderne ikke fik stemmeret i 1849 skyldes en generel opfattelse i samfundet af kvinden som enten værende under manden, eller blot at hun var skabt til noget andet end politik.

# data[].attributes.attachment_link.description
I Danmark har den evangelisk-lutherske kirke en særlig status i landets grundlov. Hvor kan dette forhold have sit udspring, og hvordan skal vi forholde os til denne sammenkædning af det gejstlige og det verdslige i moderne tid? I samarbejde med faget kristendomskundskab tages eleverne tilbage i tiden omkring renæssancen og via reformationen frem til Grundlovens indførelse i 1849.

# data[].attributes.body
en masse originale kilder fra flygtningelejre i vores område og billeder

# data[].attributes.body
Her er både billeder og artikler

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bølgerne står højt over skibet.

Høje som huse kan de opsluge det store sejlskib og sende det til bunden af Atlanterhavet uden det mindste problem. Men det gør de ikke.

I stedet slår de hårdt ind over dækket, og i fællesskab med vinden rusker de i skibet, der kæmper sig sin vej gennem bølgerne. Fra sin plads på dækket mærker Emil naturens kræfter på egen krop. Atlanterhavet i opbrud er noget af det mest storslåede, han nogensinde har set.

Det er sidst på efteråret i 1855. Emil forlod København i september, og nu banker december på døren, mens han befinder sig midt på det store, åbne hav på vej mod Amerika og drømmen om et bedre liv.

Emil er en af over 300.000 danskere - cirka en tiendedel af befolkningen - som fra 1850 til 1914 tog turen over Atlanterhavet sammen med 35 millioner europæere.

I dag, omkring 100 år senere, går strømmen ikke længere ud af Europa.

I stedet rejser tusindevise af flygtninge og immigranter til Europa i håbet om at finde sikkerhed og bedre muligheder, end hjemlandet kan tilbyde.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bølgerne står højt over skibet. Høje som huse kan de opsluge det store sejlskib og sende det til bunden af Atlanterhavet uden det mindste problem. Men det gør de ikke. I stedet slår de hårdt ind over dækket, og i fællesskab med vinden rusker de i skibet, der kæmper sig sin vej gennem bølgerne.