# data[].attributes.body
Version 1
Hej Mit navn er Margie Astronomo, fra Filippinerne. Jeg taler fem sprog Tagalog, Engelsk, Dansk, Malay og Nihonggo. Jeg er færdig med I.T uddannelse i mit hjemland og havde arbejdet i et af de store firma i Filippinerne, som hedder Cimtronix Phillippines. I 2 års arbejde  jeg er blevet top sælger for grunde af at jeg bringer store sælg i firmaet.Hvad kan I forvente af mig?Jeg er meget ambitiøs kunne være en af virksomhedens bedste sælger fordi jeg er meget positive, har en kreativ tænke, høj standard og kan altid gøre bedre. Jeg er meget selvstændig og har en passion for, hvad er jeg laver. Oh ja, hyr mig fordi jeg havde en store erfaring og kan snakker 5 sprog. Jeg er også meget velholdende og motiveret. Jeg kan god kommunikere på engelsk. Jeg tror ærlig at jeg kan bringe gode påvirkninger i virksomheds fremtid.Mange tak.

VERSION 2:
Hej Mit navn er Margie Astronomo, og her er min video CV. Jeg håber at I har fået nogle interessant og hjælpe jer til at vide hvilke værdier jeg kan give til jeres firma.

Jeg opvokser op i Filippinerne. Jeg er færdig med IT udddannelse i mit hjemmeland og havde arbejdet som salg. Nuværende går jeg på Nielsbrock og studier EUX. Jeg taler fem sprog Tagalog, Engelsk, Dansk, Malay og Nihonggo.

Jeg er meget orienteret og detaljeret person. Desuden jeg er ambitiøs, har en kreativ tænke, høj standard og kan altid gøre bedre. Jeg er også meget motiveret, selvstændig og har en passion for hvad jeg laver. Oh ja, mine kammerater siger at jeg er nemt at være samme, udadvendt, tillidsfuldt og meget positivt og den meste er at de kan stole på mig. Jeg elsker at gøre nogle forskning og finde en sjov for det. Jeg er meget direkte og ærlig om hvad jeg siger for jeg tror at det er den bedste for et effektiv arbejde.

For mere information, her er min Linkedin og Instagram profile. Mange tak.

# data[].attributes.headline
 Erik Henningsen: "Sat ud" (1892) - oliemaleri

# data[].attributes.subject
 Erik Henningsen: "Sat ud" (1892) - oliemaleri

# data[].attributes.body
B I L L E D E

DENOTATIVT NIVEAU

På billedet er der en familie der står på gaden med deres ting og møbler. Til højre er der to mænd der snakker og til venstre er der også to gamle mænd der kigger. I baggrunden er der flere huser og to døde træer og tre politi mænd i deres sort uniform. Damen på den sorte tørklæde ser meget  bekymrede ud. Kvinden på orange tørklæde holder sit barns hånd mens hun kigger på sin mand, som diskuterer til en politi mand. Gaden er fuld af sne og skyggen er meget grå.

KONNOTATIVT NIVEAU

Stemning i billedet er meget seriøs på grund af at familien er blevet sat ud. Vi kan se at familien er meget fattige og de har kun deres gamle ting. Damernes tøjer er en traditionelt tøj og både af deres ansigter ser trist ud. Den gamle mænd på venstre ser nysgerrige ud, der kigger på de to mænd på højre mens diskuterer.

Visuelle virkemidler

Billedbeskæring

Det er et totalbillede, som vi kan se flere huser i baggrunden. Det forgår i et fattig miljø bl.a lejlighed er for gammel og personernes tøjer er ikke særlige pæne.

Perspektiv

Maleriet er i normal perspektiv. Det er helt neutral. Vi kan tyde sige at det er meget realistisk, at hvis man er fattig, der er en risiko at man bliver ender på gaden.

Lys & skygge

Det er en dramatisk omgivelse, som familien  ikke har magten at beholde deres lejlighed. Faren viser et vrede eller skuffelsen som et kolde vejr og grå himmel.

Fortolkning
Billedet har en dramatisk stemning. Der er fuld af konflikt i forhold til, at familien blev smidt ud på gaden. Her taler vi om patos appelform, som vi kan se til familiens ansigter de forskellige følelser, som for eksempel den gamle dame ser meget trist ud, faderen er vred, mens han taler med betjenten.

Temaet er fattigdom, for som vi læsere kan fornemmelse af at de ikke har penge til at bo i lejlighed. Familien føler sig håbløse og der  ikke har nogen kan trøste og hjælpe  i deres forfærdeligt situation.

# data[].attributes.headline
Steffen var udsendt af Forsvaret til Afghanistan 

# data[].attributes.subject
Steffen var udsendt af Forsvaret til Afghanistan 

# data[].attributes.body
Der er mange danskere soldat er blevet sendt til Afghanistan til at bidrage med den nødvendige uddannelse, rådgivning og støtte kapaciteten i missionen. Opslaget er skrevet af Steffen Videbæk Fredsgaard. Det er udgivet på Facebook den 11. februar 2006. Det handler om at karakterisere et problem og finde en løsning.

Den 20-årig Steffen fortæller sin egen oplevelse, der han blevet udsendt af Forsvaret til Afghanistan. En oplevelse, som ændrer ham for både godt og ondt. Han beskriver sikkerhedssituationen i Afghanistan og sammenligner for forskellige steder, som i Kabul og Sydafghanistan heller i Syrien.

Men hvorfor er de Danmarks soldater? Er der noget formål af denne indsatserne?

Ja, det tror jeg fordi Danmark har et engagement til Afghanistan. Det betyder at bidrage til national, regional og global sikkerhed og stabilitet ved at støtte landet fra at blive et fristed for terrorister. Ud over det, til at sikre Danmark. Hvis vi hjælper ikke til at løse problemerne i Afghanistan, vil problemerne komme til os- alle, og helle Danmark. Men på en anden måde, det koster rigtig meget penge for denne sikkerheder. Danmark giver milliard af kroner til at garantere, at Afghanistan er ikke igen et hjemsted for terrorister. Men, jeg synes at det er for meget fordi Danmark har også eget problemer, som der mangler penge for andre ting, der mere fornuftige.

Steffen argumenterer ”Har jeg en løsning? Nej, det har jeg ikke. Der er ingen enkeltperson, intet parti og ingen nation, der har løsningen, for løsningen findes ved samarbejde, og grundstenen i samarbejde er respektfuld op oplyst samtale. Vi- borgere, politikere og journalister- er problemet, men vi er også nøglen til at finde en løsning.” Jeg anser at opslaget er et meget negative resultat fordi løsningen er mere abstrakt end et problem og jeg tror at alle kan have en konkret løsning hvis de hjælper hinanden. Vi som borgere skal bare gøre det nu.

Sammenfattende kan man sige, at det er svært at forstå for han bruger ofte mange bindestreger, som læseren selv må regne sig frem til. For eksempel ”at jeg med to køjesække og min ungdoms frisind- stadig lidt tømmermænds ramt efter studenterfesterne- landede i Kabul International Airport”.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Grundbog i retorik - at vise og overbevise

# data[].attributes.attachment_link.description
Indtil nu har vi udelukkende anvendt Toulmins argumentmodel på enkeltsætninger eller små korte tekststykker. Modellen kan imidlertid også sagtens anvendes på større retoriske ytringer. Læser du fx et debatindlæg, kan det være fint at kunne finde elementerne i argumentmodellen inden for de enkelte sætninger, men ofte er det faktisk mere interessant at anvende modellen til at kigge på debatindlæggets overordnede argumentation.