# data[].attributes.body
Taxis blokád 1990 október 23.-án az benzin árának megemelése miatt megbénították Bupapestet 3 napra.

# data[].attributes.body
A világgazdasági változások miatt 1990-ben az olaj ára megduplázódott. Az október 23-i  ünnepség után, a taxisblokád a magyarországi benzináremelés ellen tüntetett. Több ezer taxis és fuvarozó bénította meg Budapestet három napig. A blokád idején csak a mentők, a tűzoltók és a kivonuló szovjet csapatok közlekedhettek zavaratlanul.

# data[].attributes.body
Papámmal beszélgettem ebben a témában, és úgy döntöttem megkérdezem hogy, hogy látta a rendszerváltást egy hétköznapi ember szemével:
Rengeteg változás történt:
-Megváltozott az árukínálat a boltokban
-Minden kapható, amit régen külföldi utjainkon láthattunk
-a határok nélküli európa Európa megkönnyítette az utazásokat
-Nagyon nagyon nagy szabadság érzése lett az embernek
-A politikai pártok működése nem tetszik viszont: nincs közös véleményük
A hazugságokat igaznak tüntetik fel.

# data[].attributes.body
Édesanyám kollégista volt a taxis blokád ideje alatt. Amikor a kollégium értesülést a blokádról a tanítás felfüggesztve mindenkit hazküldtek. Anyukám elérte az utolsó vonatot ami Pápáról Zirc felé ment. De csak Veszprémvarsányig jutottak mert a vonat is már csak addig közlekedett. Nem volt telefon így nehezen tudták értesíteni a szülőket, több órás várakozás után az egyik diák szülei megérkeztek autóval és a vasútállomáson tartózkodó diákokat több fordulóval hazajutatták.

# data[].attributes.body
A taxisok lezárták a főbb közlekedési csomópontokat, mert az akkor még ólmozott benzin ára több, mint másfélszeresére emelkedett (34 forintról 56-ra).

# data[].attributes.body
Az MTV-székház ostroma
Amikor 2006-ban kiszivárgott Gyurcsány Ferenc öszödi beszéde, szeptember 17-én este a budapesti Kossuth téren polgárok kezdtek gyülekezni.
2006. szeptember 18-án, több ezer tüntető csatlakozott az előző este kezdődött Kossuth téri tiltakozáshoz, követelték Gyurcsány Ferenc azonnali távozását. A Magyar Televízió az esti órákban a több tízezres tömeget 2000-3000 főben határozta meg. Ez a jelenlévőkben nagy felháborodást keltett, aminek következtében a Kossuth téri tömegből több ezren az MTV Szabadság téri főbejáratához vonultak.
A rendőrség sikertelen kísérletet tett az épület megvédésére, majd a felgyülemlett füst és könnygázfelhő miatt a kiürítés mellett döntött. Kert Attila hírigazgató végül átvette a tüntetők petícióját. A televízió adását nem sokkal korábban felfüggesztették, a munkatársak elmenekültek az épületből. Az MTV munkatársainak nem esett bántódása, de 113 rendőr és mintegy 50 demonstráló is megsebesült.

Gyurcsány Ferenc öszödi beszéde:
https://www.youtube.com/watch?v=YnXK8yE4KLE

# data[].attributes.body
A világgazdasági változások következtében 1990-ben az olaj világpiaci ára megduplázódott. 1990-ben az október 23-ai taxisblokád a magyarországi benzináremelés elleni tüntetés volt, melynek során több ezer taxis és fuvarozó bénította meg három napra Budapest és ország több városát. A blokád ideje alatt csak a tűzoltók, a mentők közlekedhettek. Ez volt a demokratikus Magyarország első igazi nagy tömegtüntetése.

# data[].attributes.body
A rendszerváltáskor családom tagjaiban vegyes érzelmek kavarogtak. Édesanyám emlékeiben élénken él az üknagymamám (aki két világháborút átélt, illetve a román határhoz közel lakott), arcára kiülő félelem, amikor Romániában 1989. decemberében kivégezték a Caucescu házaspárt.
Később, a 90-es évek elején már a lehetőségeket hozta el a családban a változás. Többen sikeres vállalkozást indítottak, melyet a mai napig üzemeltetnek.

# data[].attributes.body
1995-ben az akkori pénzügyminiszter Bokros Lajos kiigazítási csomagot jelentett be, ami segített a gazdaság megbomlott egyensúlyát helyre állítani de ez az életszínvonal  jelentős zuhanásához vezetett. (Pl:. Felső oktatás, fogászati ellátás fizettőssé válása, gyógyszerek állami támogatásának csökkentése, család támogatásra jogosultak körének szűkítése, nyugdíjkorhatár emelése, forint 9%-os egyszeri leértékelése stb.)
https://images.app.goo.gl/YUE5JvysNaYE1UQD7

# data[].attributes.body
Kárpótlás:
A kárpótlás a magyar privatizáció külön fejezete. A törvények értelmében kárpótlás illette meg az 1939 májusától az 1990. évi rendszerváltozásig azokat a magyar állampolgárokat, akiknek a tulajdonában az állam igazságtalanul okozott kárt. Kárpótlásban részesültek továbbá a fenti időszakban politikai okokból életüktől és szabadságuktól jogtalanul megfosztottak százezrei is.
A földek, gyárak, házak tulajdonosai az eredeti vagyonuk értékének arányában kárpótlási jegyeket kaptak, amelyeket kedvező feltételekkel válthattak privatizált vagyonra (föld, ház, üzletrész, vállalati részvény).

# data[].attributes.body
1990 őszén nagymértékben megdrágult a benzin. Az ez ellen tiltakozó taxisok és más fuvarozók, blokád alá vették Budapestet és szinte az egész országot is, ezzel megbénitva  a közlekedést. Emiatt nagy tárgyalások folytak az illetékes miniszterelnökökkel, majd a helyzet megoldódott  amint csökkentették a benzin árát.

# data[].attributes.body
A  hivatalos  magyar-NATO kapcsolatok felvételét 1990. június 27-étől számítjuk, amikor Jeszenszky Géza akkori külügyminiszter személyében először látogatott magyar kormánytag a NATO brüsszeli központjába.A kölcsönös magas rangú látogatások azóta –tehát már a tagságot jóval megelőzően –rendszeres gyakorlattá váltak.A legnagyobb "dolog" az volt  amikor Magyarország a Varsói Szerződés többi volt tagállamával együtt “alapító tagja” lett az Észak-Atlanti Együttműködési Tanácsnak (NACC), amelyet a NATO a volt ellenfelekkel való kapcsolatalakítás és biztonságpolitikai kérdésekről szóló rendszeres konzultáció fórumaként hozott létre.A  magyar-NATO  kapcsolatok történetében mérföldkövet képezett a Szövetség együttmű-ködése Bosznia-Hercegovina stabilizálásában. Az IFOR/SFOR-művelet 1995. decemberi beindításától 2004 végi lezárásáig Magyarország befogadó támogatást nyújtott a műveletben a Nato katonák állomásozására és áthaladására.Többek között ezért hívták meg Magyarországot az 1997. július 8-i madridi csúcstalálkozóra ahol csatlakozási tárgyalásokat folytattunk. Természetesen Cseh és Lengyel ország is részt vett ezeken a tárgyalásokon mivel ők is tagországok szerettek volna lenni.E mellett megkellemlítenem a NATO csatlakozásról szóló népszavazást is aminek igen meggyőző végeredménye lett:85%-a csatlakozásra.Ezt követően 1999.március 12-én a NATO teljes jogú tagjává vált Magyarország.

# data[].attributes.headline
Kiss Anna :A szovjet csapatok kivonulása

# data[].attributes.subject
Kiss Anna :A szovjet csapatok kivonulása

# data[].attributes.body
A rendszerváltás leglátványosabb és leggyorsabb eredménye a magyarországon állomásozó szovjet hadsereg kivonulása volt. 1990 március 12-étő 1991 június 16-áig zajlott. A vörös hadsereg kivonulása az ország válását jelentette. Magyarország népe általános örömmel fogadta a kivonulást. Az ország hangulatának jelképévé vált Orosz István hires plakátja. Az esemény a könnyűzenében is nyomot hagyott.

# data[].attributes.body
Megszünt a cenzúra ezért a könyvek és a folyóiratok nagy változáson mentek át. A könyvkiadók elveszitették az állam támogatását és ettől kezdve piaci alapon működtek. Megnőtt a mozi és a szinházjegyek ára.
Komoly politikai harc folyot a televizió és a rádió körül, ez volt az úgynevezett médiaháború.

# data[].attributes.body
A kormányzó MSZP kezdeményezte, hogy az ügydöntő referendumot még a 2003 április 12-i athéni EU-csúcs előtt tartsák meg. Az Országgyűlés 2003. április 12-ére tűzte ki a népszavazást. A népszavazás olyan szempontból volt egyedülálló a legújabb kori magyarországi demokrácia történetében, hogy szombati napon tartották, holott a választásokat és népszavazásokat hagyományosan vasárnapi napokon tartják (bár ezt semmilyen jogszabály nem írja elő). A szavazáson a magyarok 45,62% vett részt ebből 83,76% szavazott igennel. „A többség pozitívan gondolt erre a dologra akkoriban, ahogy ezt a népszavazás eredménye is mutatja. Azt gondolták politikailag, gazdaságilag és társadalmilag is a fejlett demokratikus Európa részévé váltunk.”- Hartmann Imre, édesapám.

# data[].attributes.body
Szlovákiai magyarok helyzete 1990-2010
1990-től fokozatosan kezdtek nőni a határon kívüli magyarok jogai és a kisebbségi intézményrendszer kiépülése is megkezdődött. Viszont amikor 1993-ban Szlovákia független állammá vált, annak a kormánya ismét korlátozta a jogaikat. Ez megváltozott az 1998-as választásokkor amitől kezdődően a Magyar Koalíció Pártja két választási időszakon keresztül is kormánytényezővé vált. 1998 és 2006 között a magyar intézményrendszer kiépülése és a jogok lassú bővülése következett. Szlovákia 2004-től az EU tagjává vált, és ez is új távlatokat nyitott az ott élő magyarok előtt is.

# data[].attributes.body
Az egyik legfontosabb fejlesztés az oktatásban történt az iskolák és a tananyagok változtatásával. A rendszerváltás után nem csak az állam hanem már az egyház is visszakapta az oktatási intézményeiket. A történelmi témák feloldásra kerültek, így a diákok megismerhették a demokrácia értékeit. Nőtt a felsőoktatási intézményekben való tanulók száma is. Új intézmények is alakultak.

# data[].attributes.body
Magyarország NATO csatlakozása egyből következményekkel járt. A NATO Magyarországról (is) kezdte Jugoszlávia bombázását. A NATO ígérete ellenére Vajdasági területeket is bombázott, köztük az egyik várost, Szabadkát is. Ezt az akkori magyar kormány nem nézte jó szemmel.

# data[].attributes.body
Az állami iskolák mellet egyházi és alapítványi iskolák is működhettek. Sok iskola szerkezete megváltozott (4+8 osztály, 6+6 osztály). Többszörösére bővült a felsőoktatásban tanulók száma, új egyetemek alakultak. A könyvek ára sokszorosára nőtt.