# data[].attributes.body
Vaesuse vähendamisse on suunatud ressursse ja rakendatud meetmeid, mis on toonud soovitava tulemuse, vaesuse määrad on vähenenud.

# data[].attributes.body
Madala haridustasemega inimeste harimine

# data[].attributes.body
Heas ja rahuldavas seisukorras ehitismälestiste osatähtsus on 79%. Inimkannatanuga liiklusõnnetuste arv on vaid 1406. Rohealade kättesaadavus on 90%. Ühisõidukiga, jalgrattaga ja jalgsi tööl käijate osakaal on 38%.

# data[].attributes.body
Elatusabifondi loomine(toetus lastele, kelle vanem ei taha alimente maksta)

# data[].attributes.body
Tõstetud on nii universaalset lapsetoetust kui ka puudega laste toetusi. Samuti hakkas 2017. aasta juulis kehtima uus, lasterikka pere toetus. Toetuse üks eesmärke on vähendada lasterikaste perede
vaesusriski

# data[].attributes.body
Vähendada kasvuhoonegaaside heidet

# data[].attributes.body
Merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide kaitseks ning taastamiseks on toetatud kunstkoelmute paigaldamist.

# data[].attributes.body
2017. aastal viidi läbi haldusreform, mis vähendas omavalitsuste arvu 79-le. Tulemusena on teenused kättesaadavamad ja effektiivsemad.

# data[].attributes.body
Suurendada taastuvaenergia osakaalu 2030. aastaks

# data[].attributes.headline
Tõhusa õiguste kaitse saavutamiseks tegeletakse järgmiste teemadega:

# data[].attributes.subject
Tõhusa õiguste kaitse saavutamiseks tegeletakse järgmiste teemadega:

# data[].attributes.body
Toetatakse ühiskonnarühmade võimalusi oma õigusi puudutatavatel teemadel kaasa rääkida.

Negatiivsete hoiakute ja stereotüüpidel põhinevate eelarvamuste vähendamine.

Võrdse kohtlemise seaduse rakendamine.

Teadlikuse parandamist abi saamise võimauste kohta.

# data[].attributes.body
- tagada igale elanikule kättesaadav, kvaliteetne, ohutu ja vastuvõetava hinnaga joogivesi
- vee kogumite seisu parandamine

Keskvalitsuse tasand
- veekogude seisu parandamiseks rakendatakse veemajandus kavasid
- toetatakse Eesti hajaasustustes majapidamistele veesüsteemi ja kanalisatsiooni välja ehitamist
- on alusatud uuringuid erakaevudest saadava joogivee kvaliteedi hindamist
-on alustatud jääkreostuse likvideerimist

Vabaühenduste tegevused
- Eesti Veeühing: kommenteerib avalikel aruteludel
- Eesti Vee- ettevõtete Liit: initsiatiivil loodi kursus veekäitlusoperaatori kutseõppeks
- AS Tallinna Vesi: puhastab igapäevaselt kolmandiku eesti elanikkona kasutavast veest
- Eesti Põllumajandus- kaubanduskoda: korraldab infopäevi ja koolitusi põllumajandustootjate veekaitse teadlikuse parandamiseks

Rahvusvaheline arengukoostöö
- OÜ Addenda: tegeleb veemajanduse keskkonnasäästlikuse esile toomisega

# data[].attributes.body
Astmeline maksude maksmine, elatuspiiri tõstmine, toetus üksielavatele pensionäridele

# data[].attributes.body
•Tõsta keskmist eluiga ja tervena elada jäänud aastaid
•Surmaga lõppenud õnnetusjuhtumite arvu vähendada
•Tegeleda ennetustegevustega (haiguste ja vigastuste ennetamine)
•Täiendav ravimhüvitisesüsteem
•Kehtestati hambaravihüvitis
•Muudeti tubakaseadust (pakendamine ja märgistamine)
•Toiduohutuse riikliku järelvalve tugevdamine
•Vaimse tervise poliitika (probleemide ennetamine ja raviprotsesside tagamine + lastega peredele)
•Regionaalse tervisespordikeskuse programm ehk parandada teenuste kvaliteeti ja liikumistingimusi ühes tervisespordikeskuses igas maakonnas
•Loodi juurde terviseradasi
•Vabaühenduste tegevused ehk liikuma kutsuv kool jne
•Seksuaalhariduse kättesaadavuse parandamine

# data[].attributes.body
Isa- ja emapalk, tööelu ja puhkuse tasakaal

# data[].attributes.body
Eestis on kõigil võimalik omandada hea kvaliteediga haridust tasuta. Mitteõppivate noorte osakaal on tõusnud, naisi 6% ja mehi 16%, täiskasvanute osalus elukestvas õppes on tõusnud. Probleemiks on ka õpingute katkestamine. 90% Eesti inimestest on digipädevad. Eesti noored on PISA testi järgi maailma tasemel väga targad. Hariduse tase ei sõltu sotsiaal-majanduslikust toimetulekust. Pidevalt parandatakse õppetingimusi ja korrastatakse koolivõrku. On loodud 15 riigigümnaasiumi. Õpetatakse innovatiivsust ja efektiivsust, tehnoloogiat kasutama ja arendama. Toetatakse haridusasutusi ja haridusjuhte. Pakutakse õppenõustamisteenuseid õpilastele, õpetajatele, lapsevanematele jt. Leiutatakse uusi viise õppimiseks ja hindamiseks. Lasteaedades ja koolides toetatakse eesti keelset arengut. Vähendatakse kiusamist ja julgustatakse lapsi ja täiskasvanuid koolis käima. Palju koostööd ja projekte tehakse teiste riikidega hariduse ja teaduse nimel.

# data[].attributes.body
Tööjõu tootlikus on kasvanud, kuid piirkonniti ebaühtlaselt. (20,9 eur/tunnis)
Sissetulekud on kiiresti kasvanud.
Tööhõive tõusnud 79.9% peale.
SKP stabiilselt kerge kasv (paar % aastas).
Pikaajalise töötuse määr on langenud. (0.9%)
15-24 aastased rohkem tööl/koolis (6.9% ei tee kumbagi).
Egert

# data[].attributes.body
Eesti ettevõtete innovatsioonivõimekus on tagasihoidlik. Vähesed investeerivadteadus- ja arendustegevusse. Ettevõtlussektori vähene innovatsioonivõimekus paistab välja ka Euroopa innovatsooni tulemustabelis. (Euroopa keskmisega võrreldes Eesti langenud). Tugevusek inimressurss, finants- ja tugimeetmed, innovatsiooni toetav keskkond ning teadlaste tihe rahvusvaheline koostöö.

# data[].attributes.body
-On loodud mitmeid erinevaid programme, mille arengukavad ja programmid on pidevalt uuenevad. Sellised on näiteks naistele suunatud vägivalla vastu või näiteks meeste ja naiste hoolduskoormuse võrdsustamiseks.

- keskendutakse soostereotüüpide vähendamisele.

-olulisel kohal on naistevastase vägivalla ennetamise ja takistamisega tegelevatel teenustel.

-pööratakse tähelepanu soolise palgalõhe vähendamisele, sellele tähelepanu juhtimisega ja täpsema tutvustamisega.

-on vastu võetud soolisevõrdõiguslikkuse seaduse eelnõu.

- Erinevaid tegevusi on ellu viidud haridusvalikute ja tööturu soolise segregatsiooni vähendamiseks.

-On korraldatud teavituskampaaniaid digivaldkonnas levinud soolise stereotüüpide kummutamiseks. Samuti soositakse, et rohkem naisi tegeleks IT-ga

- edendatakse hoolduskoormuse võrdset jaotust lastevanemate vahel

-on loodud naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsioon, mis leiab aset Istanbulis.

-Muidugi leidub ka palju erinevaid Mitte Tulundus Ühinguid, mis tegelevad erinevate teenuste pakkumisega, võrdõiguse tagamiseks või ka kannatavatele naistele.

# data[].attributes.body
-  Näide rahvusvahelisest arengukoostööst Tartu Ülikooli projekti „Naiste ja noorte kaasamine maapiirkondade ettevõtluses, arendades nende oskusi ja teadmisi külalismajanduse ja sündmusturismitoodete disaini valdkonnas“ (2017−2019).  Projekti tulemusena sai üle 50 osaleja uusi ideid, kogemusi ning tuge, et arendada Moldova maapiirkondades ettevõtlust.
-Sissetulek leibkonna liikme kohta aastas oli aastal 2016 10 698 eurot ja nüüd(2018) on 12 721 eurot.
- Sissetulekute ebavõrdsus, kvintiilide suhtekordaja aastal 2016. 5,4 ja nüüd (2018) 5,1
- Eriarstiabita jäänute osatähtsus aastal 2016 15,7% ja nüüd (2018) 15,8%
Kätriin

# data[].attributes.body
Mahemajandussektori muutmiseks arvestatavaks majandus- ja ekspordiharuks ning Eesti puhtast keskkonnast tuleneva konkurentsieelise ärakasutamiseks on koostatud mahemajanduse tervikprogramm, mille tegevuste tulemusena peab mahemajandusega seonduv asjaajamine muutuma lihtsamaks ja koordineeritumaks ning kasvama mahetoodete ja -teenuste eksport.

Alates 2015. aastast ostab ja jagab Sotsiaalministeerium „Euroopa abifondi enim puudust kannatavatele inimestele“ (abifond) toel kaks korda aastas toiduabi. Lisaks toetab Sotsiaalministeerium alates 2019. aasta lõpust abifondi vahenditest ka annetatud toidu jagamist puudust kannatavatele inimestele.

2018. aastal koostati „Taimekaitsevahendite säästva kasutamise tegevuskava aastateks 2019−2023“, mille keskseks eesmärgiks on vähendada taimekaitsevahendite kasutamisega inimese tervisele ning keskkonnale kaasnevaid riske.

Keskkonnahoidliku põllumajandustootmise edendamisele on 2017.–2019. aastal kaasa aidanud põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmete rakendamine, sh keskkonnahoidliku majandamise toetus, piirkondliku mullakaitse toetus, keskkonnahoidliku aianduse toetus, piirkondliku veekaitse toetus ja mahepõllumajanduse toetus

Jätkuvalt toetatakse koolitoidukavade mitmekesistamist, soodustades laste piima ja piimatoodete ning puuvilja ja köögivilja tarbimist (eelistatakse mahetooteid) ning teadliku toitumisharjumuse kujundamist alushariduses, põhikoolis ja gümnaasiumis.

Valitsusvälises sektoris teevad nälja kaotamiseks ja toidukadude vähendamiseks koostööd Euroopa abifond ning Eesti Toidupank (koos KOV-idega), mis on Eestis toiduabi jagamist korraldav partnerorganisatsioon. Toitu on ostetud ja abivajajatele jagatud aastast 2015. Abi saab igal aastal keskmiselt 25 000 inimest (suur osa kaks korda aastas) 2019. aasta lõpust alustati abifondi toel ka annetatud toidu jagamist.

# data[].attributes.body
Valitsus on oma tegevusprogrammis võtnud sihiks kohalike ressursside väärindamise kohapeal ning
suure lisandväärtusega töökohtade loomise üle

Eesti. 2020. aastal käivitas tegevuse „Ressursside
väärindamise alase teadus- ja arendustegevuse
toetamise“ programm, mille kohaselt on kavas
toetada teadus- ja arendustegevust kohalike
ressursside nagu puit, toit ja maavarad väärindamiseks.

Teadus- ja arendustööd jätkuvad, et saavutada põlevkivist elektri või vedelkütuste tootmisel kõige suuremat lisandväärtuse kasvu ja säilitada selle spetsiifilise maavara töötlemisega seotud pikaajalist teadmust.

Ettevõtete ressursitõhususe suurendamiseks toetatakse mäe- ja töötleva tööstuse ettevõtteid. Meetme alla kuulub neli tegevust: teadlikkuse suurendamine, spetsialistide koolitamine, auditite/ressursikasutuse analüüside tegemine ja investeerimine.

# data[].attributes.body
Käesoleval aastal on plaanis tõhustada Eesti osalemist Läänemere merekeskkonna kaitsega seotud koostöös.

# data[].attributes.body
Eesti rohelise liikumise ja Puhta Läänemere Ühingu koostööprojekt Plastic Free Ocean on „Plastikuvaba Läänemeri“

# data[].attributes.body
Maaeluministeeriumi eestvedamisel on koosta- misel põllumajanduse ja kalanduse valdkonna arengukava aastani 2030, millega arendatakse erinevaid valdkondi nagu kalandus,põllumajandus. Eesti osalemist Läänemere merekeskkonna kaitsega seotud koostöös. Üheks kesksemaks probleemiks kõikidel merealadel on mereprügi. Eesti merealale jääv Soome laht on Läänemere prügistatuim merepiirkond.

# data[].attributes.body
Terviseamet teeb järelevalvet supelrandade nõuete täitmise üle ning parimatele supelran- dadele, mis vastavad ettenähtud kriteeriumidele, väljastatakse ökomärgis „Sinilipp“. Ökomärgist haldab Taani organisatsioon Foundation for Environmental Education (FEE). Eestist on selle organisatsiooni liige Eesti Looduskaitse Selts, mille juhtimisel on moodustatud Eesti-poolne komisjon, mis teeb otsused „Sinilipu“ andmiseks Eestis igal aastal.

# data[].attributes.body
Tallinna Sadam on vastutustundliku ja keskkonda hoidva ettevõttena oma äri- ja arendustege- vuses järjekindlalt panustanud sellesse, et minimeerida oma tegevuse negatiivset mõju keskkonnale.

# data[].attributes.body
Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda viis 2015.–2019. aastal koostöös Läti Farmerite Parla- mendiga ellu koostööprojekti „GreenAgri“, mille eesmärk oli vähendada toitainete leostumist põllumajandusest pinnavette ning sealt edasi Läänemerre

# data[].attributes.body
Eesti CO2 heide on viimastel aastatel küll langenud, kuid veel väga kaugel Euroopa Liidu keskmisest, mis on 6,3 tonni elaniku kohta.
Eesti on rohkem investeerinud taastuvenergiasse