# data[].attributes.body
Fundació de Roma
Segons la llegenda, dos germans bessons van ser abandonats al riu Tiber perquè morissin, però van ser salvats per una lloba i criats per un pastor que els va adoptar com a fills. Quan es van fer grans van descobrir el seu origen (que eren néts del rei destronat Numitor) així que van voler fundar una ciutat en el lloc on la lloba els havia trobat. Els germans es van barallar pel regne de la ciutat i Ròmul, el fundador, va matar al seu germà Rem i es va proclamar rei de Roma.

# data[].attributes.body
Va deixar de ser una Monarquia (753 aC - 509 aC). El setè i últim rei de Roma, Tarquini el Superb, va caure i Roma es va convertir en una República.

# data[].attributes.body
La conquesta de la península itàlica
Van començar pels pobles i les regions més properes. A algunes les convencien que s'unisin a Roma gràcies a aliances pacífiques, però les que s'hi resistien eren conquerides mitjançant força.
Aconseguir el control de la península itàlica va ser el primer pas per fer-se al domini de la Mediterrània.

# data[].attributes.body
Primera Guerra Púnica
Guerra entre la República Romana i Cartago, les dues grans potencies, pel domini del Mediterrani. Vencen els romans i s'apoderen de Sicília, Còrsega i Sardenya.

# data[].attributes.body
FINAL Segona Guerra Púnica
Anníbal, un general cartaginès, amb un gran exèrcit va travessar els Pirineus i els Alps amb la intenció d'atacar Roma. Va arribar fins a les portes de la capital, però els cartaginesos van ser derrotats pels romans. Comença la romanització de la península ibèrica.

# data[].attributes.body
Tercera Guerra Púnica
Va ser la darrera de les guerres entre Cartago i la República Romana i  va ser un enfrontament molt menor comparat amb les dues anteriors. Les conseqüències de la derrota de l'imperi cartaginès van significar la destrucció completa de la ciutat de Cartago, l'annexió de tot el territori restant de l'imperi cartaginès a Roma i la mort o l'esclavitud de la població cartaginesa.

# data[].attributes.body
Final de la República (509 aC - 27 aC) i comença l'Imperi, es va iniciar amb l'emperador August.

# data[].attributes.body
Mort de l'emperador August.

# data[].attributes.body
Màxima extensió de l'Imperi. Des de la mar Càspia fins a Hispània, i des de Bretanya fins a Egipte.

# data[].attributes.body
Governar un imperi tan extens havia arribat a ser incontrolable per a un sol emperador, ja que les funcions que havia de dur a terme no permetien passar gaire temps a Roma. L'emperador Dioclecià va organitzar l'imperi en quatre parts per intentar solucionar-lo. Cada part tenia una mena de responsable propi. Roma va deixar de ser la residència imperial i aquesta es va traslladar a les noves quatre capitals: Nicomèdia, Sírmium, Milà i Trèveris.

# data[].attributes.body
Els successors de l'emperador Dioclecià no van continuar amb la seva organització de l'imperi, però tampoc van retornar a Roma el seu paper de capital imperial. L'emperador Constantí va traslladar la capital a Constantinoble.

# data[].attributes.body
Quan va morir Teodosi va dividir els territoris romans d'orient i d'occident als seus fills Arcadi, el més gran, i Honori, el petit. El fill gran va rebre l'Orient i el petit l'Occident.

# data[].attributes.body
Fi de l'Imperi romà d'Occident
Roma va caure i va deixar unes marques (edificis públics, elements lingüístics...) en tots els territoris conquerits. Els romans van arribar a terres molt llunyanes de la seva ciutat originària, el Laci.