# data[].attributes.body
Både menn og kvinner skulle betale drøye bøter for seksual omgang utenfor ekteskap.

I tillegg skulle de skrifte offentlig i kirken, og dermed stå til regnskap for sine intime handlinger i menighetens nærvær.

# data[].attributes.body
I perioden mellom 1550-1750 var det mange stridigheter mellom de omliggende statene om overhøyhet over det samiske området.

Hver enkelt stat forsøkte å utøve sin myndighet over den samiske befolkningen - dette gjennom å gi stadig nye lover og forordninger.

# data[].attributes.body
Mytene forteller om en todelt innvandring til Sameland - én fra nord og én fra sør.

Størsteparten av den samiske befolkningen i Norge levde og lever i den nordligste delen av landet.

I tiden omkring 1500-tallet kan en del samer ha begynt å holde tamrein til kjøttproduksjon.

# data[].attributes.body
Tilbakegangen og stillstanden etter svartedauden ble etter hvert avløst av framgang ved at det ble skapt nye næringsmuligheter.

1500-tallet var en gjennombruddstid for to nye næringer: bergverks- og sagbruksdrift.

Folketallet steg betraktelig fra 1500-1800, og denne veksten har en sammenheng med økt produksjon og import av matvarer.

# data[].attributes.body
Husstandene utgjorde samfunnets minste byggeklosser. De fungerte som produksjonsenheter, og formet det miljøet barn ble oppfostret i.

Innenfor husstanden og hos den nærmeste slekten, ble gamle og syke pleid og tatt vare på. Barn utenfor ekteskap hadde ingen selvsagt plass der - en ekstra munn å mette var en belastning for husstanden, og var dermed også en trussel mot samfunnet.

# data[].attributes.body
Før 1800-tallet drev kjøpmenn og håndverkere sin forretning og sin produksjon i byen - der de bodde eller like i nærheten, og de ansatte bodde sammen med sine overordnede.

Livet på gården var også et arbeids- og bofellesskap. Husstanden kunne bestå av husbond, husmor, barn, slektninger, tjenestefolk og losjerende, dvs. folk som fikk kost og husrom mot betaling.

# data[].attributes.body
En husmann var en mann, eller ofte en familie som ble kalt husmannsfamilie. Dette var folk som leide jord av bonden. De fikk som oftest lov til å rydde plass på den jordflekken de leide, til å bygge et hus til familien.

Dette var plasser som ofte lå litt i utkanten av gårdstunet, men ikke noe lenger unna enn at de hadde en forbindelse med gården.

# data[].attributes.body
Husmannsplassen.

# data[].attributes.body
En leilending var en jordbruker som ikke eide egen jord, men som leide jord hos grunneieren.

Leilendingene leide også et eget hus i tilknytning til jorden.

# data[].attributes.body
Menneskene oppdaget store ressurser, og tok i bruk ulike maskiner for å få utført arbeidet med å dyrke, høste, osv.

# data[].attributes.body
Husmannsfamilie.

# data[].attributes.body
1540-1570: Sildefisket var mest aktivt utenfor vestkysten av Bergen, mens det mot slutten av århundret hadde flyttet seg til Trondheim.

# data[].attributes.body
gjere greie for næringsutvikling i Norge frå ca 1500 til ca. 1800 og analysere verknadane for sosiale forhold i denne perioden

forklare korleis naturressursar og teknologisk utvikling har vore med på å forme tidlege samfunn

gjere greie for sentrale trekk ved samisk historie og diskutere samenes forhold til statar med samisk busetnad fram til omkring midten av 1800-talet