# data[].attributes.body
Fysiske behov
Aage er 56 år. Han er blevet diagnosticeret med Alzheimer.
Aage har i 2013 haft alzheimer i 5 år.
Han er flyttet på plejehjem, og har boet der i et halvt år.
Aage har besværet koordinationsevner, og det kan være svært for Aage at gå. Det er også på dette tidspunkt svært for Aage at spise med kniv og gaffel, så dette er han nødt til at få hjælp til af personalet eller sin kone. Aage er gift med Rita, og han nyder nærværet og vil gerne kysse med hende. Aage bliver glad og lyser op, når Rita giver ham et kys, man kan virkelig se at det er et vigtigt behov Aage har.
Tryghedsbehov
Aage finder stor tryghed i Rita, og er i 2013 også meget skeptisk for at skulle på plejehjem. Det er betydningsfuldt for Aage at han føler sig tryg ved de mennesker, som er omkring ham. Derfor tog Rita beslutningen om at Aage skulle på plejehjem, selvom han er relativt funktionsdygtig på dette tidspunkt, så han kunne finde en tryghed i at være omkring personalet og de andre beboere på plejehjemmet.
Sociale behov
Aage har stadig i 2013 ok kommunikationsevner. Han har lidt længere latenstid på dette tidspunkt og han kan af og til have svært ved at finde de rigtige ord. Han er glad og smilende overfor fremmede mennesker eller bekendte, men han er en mand, som nyder sit eget og nær families selskab.
Præstationsbehov og Selvrealisering
Mentalt er Aage ikke på et sted, hvor han har behov for hverken at præstere eller realisere sig selv, han har nok udfordring med at få opfyldt de andre behov.

# data[].attributes.body
P-ADL

I 2013 mestre Aage mange af P-ADL aktiviteterne. Aage kan selv vaske sig og tage sit tøj på. Aage har dog svært ved at koordinere sine bevægelser og har derfor problemer med at spise med bestik. Han har også på grund af sine manglende koordinationsevner svært ved at gå, og det går meget langsomt, når han skal nogen steder.

Aages evne til at kommunikere er begyndt at blive sværere for ham. Aage taler som han plejer, men han har længere latenstid end før, han har også af og til svært ved at finde de ord, han skal bruge.

I-ADL

I og med at Aage bor på plejehjem har han hjælp til de fleste af I-ADL aktiviteterne, men han kan stadig tørre overflader af, og vaske op i sin lejlighed. Andet rengøring og madlavning får han hjælp til.

Fritidsinteresser

Aage har altid været glad for at være aktiv og være ude i naturen. Han kan gå små ture nu, men han kan ikke være aktiv som han var før. Han har ikke mulighed for at løbe ture, for hans koordinationsevner er simpelthen for ringe. Det gjorde rigtig meget for Aages livskvalitet, at han kunne komme ud at røre sig i naturen, så ved at Aages funktionsevne bliver nedsat, så det gør det sværere for ham, at vedligeholde sine fritidsinteresser, så vil hans livskvalitet og falde.

# data[].attributes.body
I 2013 bruger Aage ikke kørestol, men man kan se at Aages funktionsevner ikke bliver bedre, så derfor er jeg opmærksom på, at Aage kan ende i kørestol. Jeg har valgt at Aage skal have en plejeseng. Det har jeg gjort på baggrund af, at Aage kræver mere og mere pleje, jo længere henne i sit Alzheimer forløb han kommer. Vi ved at hvis Aage skulle få brug for hjælp til nedre hygiejne, så skal han vaskes i sengen. Plejesengen gør det mere optimalt for personalet, da sengen kan hæves og sænkes, og derved kan personalet bedre passe på sig selv. Som man kan se på billedet nedenfor, så er der over 90cm på hver led udenom sengen, det er der, så personalet har plads at arbejde på, når de skal ind at hjælpe Aage. I de to døråbninger er der også 90 cm.

# data[].attributes.body
Det fysiske arbejdsmiljø består af indretning af arbejdsplads, indeklima og inventarer. Det kan også være støj, fra måske urolige og rastløse borgere.
Når man indretter for eksempel et soveværelse hos en borger, så skal der være 85-90 centimeters afstand fra seng til væg, for at man som personale har plads til bevægelse i forbindelse med pleje.
En god idé ville også være at lufte ud 3 gange om dagen, man skal bare være opmærksom på, at nogle borgere kan være meget kuldeskære.

# data[].attributes.body
Det ergonomiske arbejdsmiljø handler om hvordan man som medarbejder passer bedst muligt på sig selv. så det vil sige hvilke arbejdsstillinger man benytter, for at forebygge for tidlig nedslidning.

# data[].attributes.body
Det biologiske arbejdsmiljø er det man kan komme i kontakt med ved tæt kontakt med borger, i forbindelse med nedre hygiejne f.eks. Det kan være sådan noget som f.eks. afførring eller urin, men det kan også være spyt eller opkast. Det vil sige at det er her, at vi skal være ekstra opmærksom på smitte af bakterier, vira eller svampe.

# data[].attributes.body
I det kemiske arbejdsmiljø har vi to store faktorer, som fylder og som man skal være opmærksom på. Tobaksrøg og rengøringsmidler.

# data[].attributes.body
Det psykiske arbejdsmiljø handler om hvordan man har det på sin arbejdsplads. Der er flere faktorer, som spiller ind, for at man har det bedst mulige psykiske arbejdsmiljø. Det er for det første vigtigt at man trives på sit arbejde, og at man er motiveret. Det vil sige at man har opgaver på arbejdet, som er udfordrende og som er en drivkraft til at yde det bedste på sit arbejde. Det er vigtigt at man har nogle kode kollegaer eller en god leder, som man kan gå til, hvis man oplever mobning eller en negativ tone imellem kollegaer, eller hvis man bare generelt har udfordringer.
Social kapital er også en faktorer vi taler om, når vi snakker psykisk arbejdsmiljø. Social kapital er de relationer, som du danner på en arbejdsplads.
Keywords indenfor social kapital er:

Tillid

Retfærdighed

Samarbejdsevne

Et dårligt psykisk arbejdsmiljø fører som oftest til dårlig trivsel. Det kan skyldes forskellige ting f.eks. stress, mobning, sexchikane eller vold

# data[].attributes.body
For at sikre et godt arbejdsmiljø for medarbejdere på en arbejdsplads, skal arbejdsgiveren udarbejde en arbejdspladsvurdering hver 3. år, som medarbejderne skal deltage i.

Der er nogle bestemte områder, som skal lægges vægt på i en APV, de lyder således:

# data[].attributes.body
De punkter i loven som man som SSA/SSH skal være særligt opmærksom på, er:

At man har tavshedspligt

At borgeren har selvbestemmelsesret

At man har omsorgspligt

Lov omkring magtanvendelse

At man har dokumentationspligt

At man har oplysningspligt

At man har underretningspligt

# data[].attributes.body
Brug vægtoverføring

Brug kroppens store muskler til det tunge arbejde (balder og lår)

Arbejd dynamisk

Arbejd med leddene i midterstilling

Arbejds med lige ryg, undgå vrid

Begræns arbejde over skulderhøjde og under knæhøjde

Brug støttebensprincippet

Gå tæt på, for når du går tættere på det, du skal løfte eller arbejde med

Sørg for en god balance ved at have tilpas afstand mellem fødderne, og bær fodtøj, der er bekvemt og med skridsikre såler

Arbejd med glidende bevægelser i et roligt tempo + hold pauser

# data[].attributes.body
Tryk og tyngdekraft
Man skal være opmærksom på trykpunkter, især hos en borger som er sengeliggende. For at vi kan hjælpe med at forebygge decubitus.
Trykpunkterne er:

Baghoved

Skuldre

Haleben

Hæle

Albuer

Friktion/gnidningsmodstand
Friktion er det der sker når to overflader gnider imod hinanden. Er overfladerne glatte og jævne, så er gnidningsmodstanden lille, hvorimod hvis overfladerne er ru, så vil gnidningsmodstanden være stor.
Vægtstangsprincippet
Denne fysiske lov bruges f.eks hvis man skal vende en borger om på siden, så lægger man borgerens ene arm til den side, som man ønsker at borgeren skal vendes til, samtidig med det bøjer man også borgerens ene ben, for at bruge det som vægtstænger, så kan man ved hjælp af minimal kraft vende borgeren på siden, uanset størrelse næsten.

# data[].attributes.body
Grundløft
1. Sørg for at have en god balance, og ryggen skal være lige.
2. Næse og fødder skal pege samme vej (de tre næser)
3. Bøj knæ- og hofteled, tag fat med hænderne, gå tæt på byrden, og sørg for, at du har et godt greb.
4. Hold ryggen ret, og vær opmærksom på, at det er musklerne i lår og balder, du bruger.
5. Ret dig op, og bær byrden tæt på kroppen.

# data[].attributes.body
Hjælpemidlet er en støvsuger. Kravene til støvsugeren er:

Den skal kunne suge

Den skal have hjul, som virker

Den skal have et teleskopskaft, så den kan indstilles efter SSA/SSH's højde.

Forberedelser til støvsugning:

Inddrag borger (hvis muligt)

Foretag håndhygiejne

Ryd op, tilladt at flytte mindre møbler og genstande

Find støvsuger

Indstil skafftet til hoftehøjde

Indstil mundstykke

Fjern evt. spild på gulvet

Træk ledningen helt ud

Fremgangsmåde:

Start tættest ved kontakten hvor ledningen er sat i

Juster mundstykket og sugeevnen

Pas på din krop, og arbejd ergonomisk. Stå i skridtstående stilling, og brug vægtoverføring.

Støvsug i lige baner, og arbejd systematisk. Hvis du støvsuger i trekanter, kan der være områder, du ikke kommer omkring.

Hold ryggen lige, og brug støttebensprincippet, når du skal ned i knæ, når du støvsuger under borde og stole.

Hvis sugeevnen falder, se da efter, om posen er fuld, og skift i så fald pose.