# data[].attributes.headline
Om flippat klassrumm i nyhetsbrevet Först pedagogik, sedan teknik

# data[].attributes.subject
Om flippat klassrumm i nyhetsbrevet Först pedagogik, sedan teknik

# data[].attributes.attachment_link.description
Hej, i det här numret av nyhetsbrevet Först pedagogik, sedan teknik har jag valt att ägna mig åt visualiseringar och flippat klassrum som metod i undervisningen. Vad är det och vad ska det vara bra för och hur gör man?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
At an NVL webinar with Alastair Creelman and Hróbjartur Árnason on June 15th 2020, we discussed something which seems to be a central issue for adult educators these days, after the COVID19 pandemic forced us all home and indoors! Many suddenly realized a necessity of using online modalities of teaching with or instead of face to face meetings.
This brings a problem to light which many of us mastered quite automatically when working face to face with our participants: "How to engage, motivate and connect with our learners - when we are working ONLINE?" This question is important to us because we have realized that learning is not just something which happens within an individual's head, it happens in specific situations and contexts with others, with other people. And the quality of the learning event and the learning itself depends very much on the input and participation of those present, be it in the room, or in the online space in question.

So this webinar is about what we have learned about how to motivate and connect with learners online.

Poll on participant experience

We divided the webinar between the two questions, gave some theoretical background and listed up a few strategies and methods and discussed between us and with the participants..

How to motivate participants online

We used Raymond Wlodkowski's model on how to motivate adult learners as a basis for our presentation on how to motivate adult learners online:
Other inputs

Our experience points towards the first point in Wlodkowski's model as being the one that makes the biggest difference for motivation in online situations, and thus one that needs more conscious input in online situations than face to face ones. Moreover in order to elicit and sustain motivation it is crucial for adults to feel that the learning is relevant to their situation and useful, therefore activities need to be connected to the learners situation and need.
Check out Malcolm Knowles assumptions about adult learners
Malcolm Knowles also stresses similar points:

Tips and Tricks

Things we have tried and do work:

Make sure all learners feel included

Start with F2F meeting

Greet everybody

Get Participants to introduce themselves and connect

Create activities where participants connect with each other - "Respond to 3"

Help learners find personal relevance
Encourage participants to adapt learning to own situation - especially important online

Connect learning content to practical problems and problem solving

Connect to experience - in chat, in activities

Timely feedback - e.g. Responses in chat

Video feedback using screencasting tools

Create connection

Learning takes place and gains in relevance, depth and breadth when it happens in community. We discussed how to create connections between teachers and learners and learners with each other. There Gilly Salmons 5 stage model is very useful.

Gilly Salmon set the course in 2000 with her books eModerating and later eTivities - and her recommendations in these have influenced many teachers online to this day.

Tips and Tricks

Give lots of support to help learners navigate learning environment

Support (staff) easily accessible at beginning

Answer questions fast and positively

Be creative in helping students (voice, video..., connect with other learner)

Activities (eTivities) to help students connect

"Share the view from your window" / "Share....." AND respond to 3 others who have something in common

"How can you use this in your situation? - Respond to 2-3 other participants"

Regular short motivational videos - My newest and best tip

Be visible

Make socialization, collateral support & helpfulness part of the program

Encourage sharing
Sharing links, insights, learning as part of process

Be an example yourself

Get participants to collaborate on content (student-generated content)

threaded discussions

mind maps

whiteboard

Padlet

post-it questions

mentimeter

online - collaborative writing

Assign a small groups of students to take turns at creating a weekly summary of course activity as a video or podcast

Recording from the webinar

More reading

Useful tools

# data[].attributes.attachment_link.title
Webinar: How to motivate and connect with your learners online?

# data[].attributes.attachment_link.description
At an NVL webinar with Alastair Creelman and Hróbjartur Árnason on June 15th 2020, we discussed something which seems to be a central issue for adult educators these days, after the COVID19 pandemic forced us all home and indoors! Many suddenly realized a necessity of using online modalities of teaching with or instead of face to face meetings.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
När jag imorse satte mig vid köksbordet med frukost och dagens Eskilstuna Kuriren fick jag genast hicka. Menar läraren på fullaste allvar att det går elever på sfi i Eskilstuna som aldrig har sett en dator?

Jag vet att det inte är ovanligt att det finns elever som kommer till sfi-utbildningen utan att ha använt en dator tidigare, men när de väl har påbörjat utbildningen är utvecklandet av sfi-elevernas digitala kompetens ett av vuxenutbildningens viktigaste uppdrag. (För enkelhetens skull lämnar jag i mitt fortsatta resonemang därhän att de elever som saknar egna erfarenheter av datorer allt som oftast istället besitter en ganska gedigen kompetens när det gäller att använda en smartphone, vilket man borde ta hänsyn till och utnyttja i undervisningen.)

Vad var det då som jag hakade upp mig på? Jo, det var det där om att läraren känner sig tvungen att "med anledning av svårigheterna /.../ bryta mot riktlinjerna om att all undervisning ska ske på distans och via datorn" och helt enkelt plocka in eleverna till skolans lokaler då och då för att ge dem pappersuppgifter.

Vad jag vill säga är att om det finns elever och lärare på sfi i Eskilstuna (eller någon annanstans för den delen) som har så bristfällig digital kompetens att man inte klarar av omställningen trots att det finns en fungerande infrastruktur, så är det just det som är ett brott mot riktlinjer - de som är uppsatta i skolans styrdokument. Så här är det:
I Vuxenutbildningens läroplan (SKOLFS2012:101), som är vuxenutbildningens viktigaste styrdokument från myndigheten Skolverket, finns sedan 2017 tydliga inskrivningar om digital kompetens och digitaliserat lärande. Varje elev ska använda digitala verktyg och medier för lärande, kommunikation, skapande och problemlösning mm och varje lärare ska organisera och genomföra sin undervisning så att eleven får använda digitala verktyg på ett sätt som främjar kunskapsutveckling. FRÄMJAR KUNSKAPSUTVECKLING! Det gäller på alla nivåer, utan undantag.

Det är ett UPPDRAG som inte är förhandlingsbart. Om några lärare har missat uppdraget, så har man alltså brutit mot Skolverkets riktlinjer i 3 års tid och om det är så, så är det skolledningens och huvudmannens ansvar. Det är det man borde uppröras över i första hand, kan jag tycka. Det som sker nu är i så fall bara en konsekvens av att man inte har jobbat med digitaliseringen på pedagogisk nivå på ett systematiskt sätt.
Digital kompetens i skolans värld handlar inte om att läraren kan lägga in en länk till Youtube på skolans lärplattform och eleven i sin tur kan ta sig in och hämta länken. Det viktiga är vad som sker före, under och efter att eleven har klickat på länken. Återkoppling och interaktion och att eleven får använda sig av varierande uttrycksformer. Där ger digital teknik en uppsjö av möjligheter och variation.

Digital kompetens för lärare handlar om ett parallellt utvecklande av pedagogiken och ämnesdidaktiken. Att göra saker med hjälp av tekniken som man inte kunde göra förut och därmed använda tekniken som en hävstång för elevernas lärande. Man måste helt enkelt se och förstå skillnaden mellan att dela länkar och pdf-filer via lärplattformen och att skapa meningsfulla lärandeaktivititeter med hjälp av dessa före, under och efter. De drivande arbetslag och enskilda lärare som har jobbat så länge har inte haft några problem med omställningen. Inte deras elever heller. Det är viktigt att komma ihåg och det gäller så väl sfi i Eskilstuna som andra sfi-anordnare.

Att det finns en sådan djup olikvärdighet är skrämmande.

# data[].attributes.attachment_link.description
När jag imorse satte mig vid köksbordet med frukost och dagens Eskilstuna Kuriren fick jag genast hicka. Menar läraren på fullaste allvar att det går elever på sfi i Eskilstuna som aldrig har sett en dator?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hur arbetar SFI-verksamheter med sin undervisning på distans?

Amir Fikic från Göteborgsregionen och Marie Stenqvist, SFI-lärare och Förstelärare vid vuxenutbildningen i Partille, samtalar om hur en lektion ser ut och hur man kan tänka inför ett onlineupplägg.

# data[].attributes.attachment_link.title
🎬 Distansundervisning på SFI: Exempel från en verksamhet

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur arbetar SFI-verksamheter med sin undervisning på distans? Amir Fikic från Göteborgsregionen och Marie Stenqvist, SFI-lärare och Förstelärare vid vuxenutbildningen i Partille, samtalar om hur en lektion ser ut och hur man kan tänka inför ett onlineupplägg.

# data[].attributes.headline
NC - om vuxenutbildning för andraspråkselever som studerar på distans

# data[].attributes.subject
NC - om vuxenutbildning för andraspråkselever som studerar på distans

# data[].attributes.attachment_link.title
Vuxenutbildning för andraspråkselever på distans

# data[].attributes.body
Vilken tillgång till digitala verktyg har eleverna och hur ser deras digitala kompetens ut? Kartlägg!

Försök hålla dig till de verktyg som eleverna redan behärskar, om inte det går blir stöttningen avgörande.

Variera undervisningen så alla de olika delarna 💬 tala, läsa, höra och skriva får ta plats.

Satsa på att försöka hitta sätt att få till muntlig interaktion 👥 så elever att blir resurser för varandra.

Sätt upp rimliga och meningsfulla lärandemål -undvik att tänka att mängden inlämningsuppgifter ska vara det som ger närvaro.

📧 Kontakten📱mellan lärare och elev är viktig för det relationella lärandet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Undervisa elever på distans med kort eller ingen skolbakgrund och knappa språkkunskaper i svenska

Att distansundervisa elever som inte har hunnit lära sig så mycket svenska är en utmaning för många lärare. Det kan även vara svårt att säkerställa att eleverna med kort eller ingen skolbakgrund faktiskt får den undervisning de har rätt att få.

Möjlighet till handledning, digital eller ibland fysisk, regelbundna avstämningar och uppföljningar, tydliga instruktioner och rutiner samt användning av program och metoder som eleverna redan är bekanta med kan underlätta distansundervisningen för alla elever.

Exempel på hur man kan använda digitala och fysiska sätt att undervisa eleverna

Erbjud eleverna möjlighet att komma in till skolan enskilt eller i mindre grupper om det är möjligt.

Erbjud enskild handledning för eleven på skolan vid enstaka tillfällen om det är möjligt. Man kan till exempel ge läxor på papper, boka in regelbundna fysiska besök på skolan för genomgång av läxan, ge instruktioner till ny läxa, genomföra lästräning och muntlig träning.

Ta gärna stöd av modersmålslärare, studiehandledare på modersmål, flerspråkig personal eller språkstödjare vid enskild handledning av en elev.

Undervisa via telefonsamtal och ta hjälp av språkstödjare eller modersmålslärare.

Lärare kan hålla kontakt med elever via till exempel MS Teams, Whatsapp, Facetime, Skype, Viber, mejl eller sms. Det är smidigast att använda de kanaler som många elever redan har i sina mobiltelefoner som de vet hur de fungerar.

Ge eleverna dagliga uppgifter så att de lättare kan ta till sig undervisningen. Det är viktigt att begränsa antalet uppgifter per gång så att eleverna inte känner sig stressade över arbetsmängden.

Lärare kan lägga ut en film med tillhörande uppgifter varje skoldag. Eleverna lämnar in uppgifterna på en bestämd tid samma dag för att få närvaro.

Sätt upp instruktioner i klassrumsfönstret eller vid skolans ingång. Några elever kan ta en promenad till skolan, fotografera allt med sin mobilkamera, gå hem och få hjälp hemma att förstå vad de ska göra.

Det kan vara svårt att träna på att prata och många elever har ingen där hemma som de kan prata med. Lärare kan skapa mindre samtalsgrupper i exempelvis skolans lärplattform, där eleverna kan träna tillsammans med sin lärare eller med andra elever.

Lärare kan ge muntliga uppgifter till elever så att de måste prata med varandra och använda olika appar för att genomföra uppgiften tillsammans.

# data[].attributes.attachment_link.title
Distansundervisning för nyanlända och elever på introduktionsprogram

# data[].attributes.attachment_link.description
Att distansundervisa elever som inte har hunnit lära sig så mycket svenska är en utmaning för många lärare. Det kan även vara svårt att säkerställa att eleverna med kort eller ingen skolbakgrund faktiskt får den undervisning de har rätt att få.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Enkätundersökning sfi på distans

Sedan den 18 mars har all sfi-undervisning gått över till att bedrivas på distans enligt Folkhälsomyndigheten och regeringens rekommendationer. Än finns inga beslut eller indikationer till hur länge distansundervisning rekommenderas och för att få en fördjupad bild av hur det ser ut på sfi-skolorna lade NC ut en mindre enkät på webben.

Ett 60-tal svar kom in och ett mindre antal intervjuer genomfördes med sfi- och yrkeslärare på mejl och telefon. Frågorna som ställdes var:

1. Vad är din allra största svårighet som sfi-lärare på distans/fjärr nu?

2. Får eleverna komma till skolan?

3. Hur många av dina elever har du inte regelbunden kontakt med?

4. Kan eleverna göra sin eventuella praktik/APL?

5. Finns det ökad risk att fler elever avregistreras från sfi pga bristande progression/närvaro till följd av att de inte får vara i skolan? Får de fortsätta i höst då?

6. Hur många timmar undervisning får en sfi-elev/vecka nu (dvs lärarledd tid)?

7. Vad skulle du behöva för typ av hjälp/åtgärder/resurser?

8. Vilka farhågor har du om sfi/vux fortsätter vara (delvis) stängt länge?

Svaren ger självklart inte en heltäckande bild av läget men pekar entydigt på olikvärdigheten inom sfi på distans vad gäller förutsättningar, upplägg och organisering. Det ser helt enkelt väldigt olika ut hos olika anordnare och skolor. NC har sammanställt enkätsvaren och kommenterat dem vilket går att läsa här Sfi på distans våren 2020 (146 Kb) . Vill man se enkätsvaren i sin helhet utan kommentarer går dem att ta del av här.

Sammanfattande punkter

Övergripande liknar delvis situationen för sfi den i gymnasieskolan; på vissa ställen fungerar distansundervisningen ok, på andra ser man större utmaningar och problem. Inom sfi beror detta i hög grad på i vilken omfattning huvudmännen satsat på digitalisering ( här ligger sfi generellt långt efter) och på elevgruppens studiemöjligheter. Särskilt för elever inom studieväg 1 - men även ofta studieväg 2 - bedömer NC att situationen kan bli mycket bekymmersam, särskilt om sfi fortsätter vara (delvis) stängt en längre tid.

För att eleverna ska kunna hantera undervisning på distans krävs det att varje del av kedjan, från lärare via skolledare och till huvudman ges rätt förutsättningar i fråga om såväl kunskaper som tid och resurser.

Avregistrering/avhopp - etableringstiden, tid i sfi

Redan nu kommer signaler att elever som inte håller kontakt eller som läraren inte får tag i avregistreras från sfi pga frånvaro. Anledningarna varierar från att eleven inte har tillgång till digitala verktyg, är sjuk, har en svår studiesocial situation eller fått jobb inom vården. NC får också signaler om att elever som inte gör tillfredsställande framsteg riskerar att avregistreras relativt snabbt.

Detta verkar främst gälla elever på studieväg 1 och nybörjare. För dem funderar NC på hur en avregistrering påverkar etableringsperioden - förlängs den, hur tänker Arbetsförmedlingen och huvudmännen? Kan det anses vara ok att avregistrera i detta läge, när undervisningen inte sällan har lägre kvalitet och de 15 lagstadgade timmarna inte erbjuds? Att elevernas timmar "tar slut" i sfi? Det kan i så fall dröja innan de får börja igen på sfi igen då de riskerar hamna längre bak i köerna. Här tänker NC att det kan behövas tydliga riktlinjer om detta.

Det återstår att se om informationen på Skolverkets webb om att även elever inom vuxenutbildningen kan få komma till skolan bidrar till en mer likvärdig hantering. I dagsläget kan anordnare även inom samma kommun ha olika regler för helt eller delvis stängning. Detta kan förstås drabba olika grupper av sfi-elever, bl.a. de som är nybörjare och inte kan läsa och skriva på svenska ännu och de som nu läser sista terminen i en kombinerad eller integrerad språk- och yrkesutbildning och behöver kunna visa/pröva sina språk- och yrkeskunskaper.

Sfi (vux) ej i fokus

Att kommentarer om sfi och vuxenutbildning i det offentliga samtalet ofta saknas är problematiskt. NC välkomnar därför att vuxenutbildningen och nyanlända elever nämns tydligare i regeringens senaste uppdrag till Skolverket där stödinsatser ska utformas för att underlätta arbetssituationen under coronapandemin. Att även vux-elever har svårigheter nu behöver uppmärksammas och bemötas så att såväl Skolverket som huvudmän kan utforma relevant stöd, dels i nuläget men också för planeringen av följderna av Corona. Det är inte osannolikt att rådande läge skapar situationer där sfi och vuxenutbildningen kan behöva utökas än mer vilket innebär att ett utökat fokus på förutsättningar inom sfi och övriga vux är nödvändigt.

Stöd från NC

NC kan bistå med vad ett andraspråksperspektiv konkret betyder för undervisning för sfi-elever, vad man som som lärare kan behöva tänka på, oaktat om undervisningen sker i klassrummet, i närtid via fjärrundervisning eller helt på distans. NC är dock inte experter på distans- och fjärrundervisning. Med största respekt för de förutsättningar som råder i dagsläget vill vi inte heller bidra till ökade krav på undervisningen utan snarare vill bistå genom konkret stöd till undervisningsupplägg för lärare som efterfrågar det.

Här finns en samlingssida med kommentarer och filmer kring distansundervisning för nyanlända och flerspråkiga elever och här finns även en Padlet med länktips för distans- och fjärrundervisning med fokus på vuxenutbildning. Förutom stöd via hemsidan finns också möjligheter att kontakta NC via mejl eller de FB-grupper som NC administerar. I grupperna finns också goda möjligheter att ställa frågor, dela med sig av egna erfarenheter och ta del av det utvidgade kollegiet.

Avslutningsvis vill vill också passa på att tacka de lärare och personal inom vuxenutbildning som tagit sig tid att svara på enkäten.

Senast uppdaterad: 4 maj 2020
Webbredaktör: Lillemor Malmbo
Sidansvarig: Nationellt centrum för svenska som andraspråk

# data[].attributes.attachment_link.description
NC genomförde i mitten av april en mindre enkätundersökning av distansundervisningen på sfi. Detta för att få en bättre och fördjupad bild av läget i landets sfi-verksamheter och vilket eventuellt stöd NC kan erbjuda. Enkäten besvarades av ett 60-tal personer.

# data[].attributes.body
Att distansundervisa på kurs A

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lisa Carlson, sfi-lärare på Hyllie Park folkhögskola i Malmö, delar här med sig av hur hon lagt upp undervisningen på distans för elever som läser kurs A på sfi. Blogg, whatsapp, qr-koder och modersmålsstöd är viktiga delar i upplägget.

Distans för sfi-elever på studieväg 1

När all vuxenutbildning rekommenderades att gå över till distansundervisning från och med den 18 mars 2020 blev det skarpt läge för många lärare. Att då vara undervisande sfi-lärare på exempelvis studieväg 1 kan innebära en extra utmaning.

Ett exempel från Hyllie Park Folkhögskola

Många har funderingar på hur man kan lägga upp distansundervisning inom sfi. NC har fått ta del av ett tydligt och konkret exempel på hur en lärare vid Hyllie Park Folkhögskola i Malmö valt att göra. Här kan man ta del av hur hon har planerat och genomför distansundervisningen för sfi-elever på kurs A. Viktiga delar är:

blogg, qr-koder och whatsapp

fysiska arbetshäften

daglig återkoppling

modersmålsstöd

Här är också läraren tydlig med att utan stödet på modersmålet hade distansupplägget inte gått att genomföra. Att eleverna får stöttning på sitt modersmål för att förstå instruktioner och upplägg har varit avgörande.

Upplägget

Här kan man läsa sfi-lärarens beskrivning av sitt distansupplägg i sin helhet. NC vill tacka Lisa Carlson för att hon delar med sig av sina erfarenheter och beskrivning av distans för elever på A-kursen.

Senast uppdaterad: 27 april 2020
Webbredaktör: Lillemor Malmbo
Sidansvarig: Nationellt centrum för svenska som andraspråk

# data[].attributes.attachment_link.title
Distansundervisning för sfi-elever på kurs A?

# data[].attributes.attachment_link.description
Lisa Carlson, sfi-lärare på Hyllie Park folkhögskola i Malmö, delar här med sig av hur hon lagt upp undervisningen på distans för elever som läser kurs A på sfi. Blogg, whatsapp, qr-koder och modersmålsstöd är viktiga delar i upplägget.

# data[].attributes.body
om distans- och fjärrundervisning

# data[].attributes.body
Distansundervisning för nyanlända och flerspråkiga elever

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Andraspråksperspektiv på distansundervisning

Det finns och kommer löpande många allmänna tips för fjärr- och distansundervisning och vi hänvisar till Skolverkets samlingssida för att organisera och undervisa på distans eller via fjärr. Den nya sajten Skola hemma fungerar som samlingsportal för många tips. Webbplatsen Skolresurser är också skapad för att hjälpa lärare att samla och dela resurser för att hantera sådan undervisning. Även UR samlar material, program, tips och verktyg för att underlätta för distansundervisning.

Det vi på NC kan bidra med är konkret stöd för de lärare undervisar den målgrupp som NC arbetar med; dvs nyanlända elever och de elever som ännu inte har så hög språkfärdighet i svenska.

Ett andraspråksperspektiv i nuläget

NC kan alltså bistå med vad ett andraspråksperspektiv konkret betyder för undervisning för de här eleverna, vad man som som lärare kan behöva tänka på för de här eleverna, oaktat om undervisningen sker i klassrummet, i närtid via fjärrundervisning eller helt på distans. Vi betonar dock att vi inte är experter på distans- och fjärrundervisning.

Vi betonar också att vi med största respekt för de förutsättningar som råder i dagsläget inte vill bidra till ökade krav på undervisningen utan snarare vill bistå genom konkret stöd till undervisningsupplägg.

I den här bloggen av NC-medarbetaren Anna Kaya diskuteras vissa aspekter av undervisning av nyanlända som kan behöva bevakas extra oavsett undervisningens form och innehåll. Läs gärna avsnittet med konkreta tips som är samlade i en plansch. Bloggen och tipsen är tänkta att fungera som ett stöd för undervisning av nyanlända i grundskolan men kan fungera även för gymnasiet och vuxenutbildning. För de som undervisar elever med kort eller ingen skolbakgrund kan övergången till distans vara än svårare. I den här artikeln med Anwar Katran, speciallärare och förstelärare i Botkyrka finns intressanta tips och perspektiv att ta del av för den målgruppen.

I filmen Råd och tankar kring att undervisa nyanlända elever på distans (14.52) ger NC-medarbetaren Maria Wiksten råd och tankar som rör input och instruktioner samt ger tips om varierade uppgifter.

I filmen Planera för interaktion med nyanlända elever i undervisningen ger Maria Wiksten flera exempel på språklekar och andra aktiviteter som ger nyanlända elever rika möjligheter att samtala på distans.

I programmet Skola Hemma från UR finns också ett avsnitt om Språkintroduktion på distans. Där medverkar bl.a. NC-medarbetaren Mikael Olofsson och han berättar om hur de organiserat undervisningen på den skolan där han undervisar.

Här finns en lista över digitala och webbaserade verktyg som lämpar sig för grundläggande alfabetisering och läs- och skrivundervisning. Den riktar sig till lärare inom kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) respektive i svenska som andraspråk på grundläggande nivå men passar även för lärare som undervisar inom språkintroduktionsprogrammet. Du får konkreta exempel på digitala verktyg som kan användas för att skapa bloggar i undervisningen, dela och lagra av digitalt innehåll, skapa interaktiva övningar för formativ bedömning, skriva med talsyntes med mycket mer. Även i den här Padleten, en digital anslagstavla finns tips för distans- och fjärrundervisning inom vuxenutbildning. I det här avsnittet från Skola hemma diskuterar också Karin Sandwall (NC) och sfi-läraren Catharina Johansson från Hyllie park folkhögskola i Malmö hur det går med sfi-undervisningen nu.

NC har också genomfört en mindre enkätundersökning om hur distansundervisningen på sfi fungerar just nu. Detta för att få en bättre och fördjupad bild av läget i landets sfi-verksamheter och vilket eventuellt stöd NC kan erbjuda. Enkäten besvarades av ett 60-tal personer. Svaren ger självklart inte en heltäckande bild av läget men pekar entydigt på olikvärdigheten inom sfi på distans vad gäller förutsättningar, upplägg och organisering. Läs mer och ta del av enkäten här.

I den här filmen diskuterar NC-medarbetarna Maria Wiksten och Jenny Hostetter perspektiv och utgångspunkter som är viktiga att tänka på när man planerar och genomför distansundervisning för andraspråkselever inom vuxenutbildningen.

Kontakta NC

Vill du komma i kontakt med oss? Då når oss enklast i någon av de Facebook-grupper som NC administrerar. I grupperna kan du förstås även få råd av andra gruppdeltagare.

Du kan också kontakta oss via mejl. Mejla isåfall gärna den NC-medarbetare som arbetar med den skolform som din fråga gäller.
Välkommen att höra av dig!
Senast uppdaterad: 19 maj 2020
Webbredaktör: Lillemor Malmbo
Sidansvarig: Nationellt centrum för svenska som andraspråk

# data[].attributes.attachment_link.title
Distansundervisning för nyanlända och flerspråkiga elever

# data[].attributes.attachment_link.description
Det finns och kommer löpande många allmänna tips för fjärr- och distansundervisning och vi hänvisar till Skolverkets samlingssida för att organisera och undervisa på distans eller via fjärr. Den nya sajten Skola hemma fungerar som samlingsportal för många tips. Webbplatsen Skolresurser är också skapad för att hjälpa lärare att samla och dela resurser för att hantera sådan undervisning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digital kompetens ksgyf - Distansundervisning och fjärrundervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Inte minst är det aktuellt just nu när det gäller spridning av coronavirus som kan innebära att elever och lärare har undervisning på annan plats än skola. Om så skulle ske är det bra att vara förberedd för att kunna genomföra så mycket som möjligt av undervisningen digitalt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Distansundervisning

SkolaHemma - Sidan är ett stöd för skolor att hantera konsekvenser av Coronapandemin. Sidan upprätthålls av av RISE på uppdrag av Skolverket och i samverkan med SKR, Swedish Edtech Industry och UR. Uppdateringar sker löpande.

EdTech-Kartan - EdTech-branchen har samlat information och stöd för att hjälpa skolor att kunna bedriva sin undervisning online.

Distans- och Fjärrundervisning - Kalmarsunds gymnasieförbund - Google Suite

Undervisning på distans - Göteborgs Stad

iFokus - Distansundervisning

Moderskeppet - Lyckas med distansundervisning

Lin Remote - Lin Education, Nyttig information för både rektor, lärare och elev.

Videomöte i Teams & Google Hangout Meet

I både Google Suite och i Teams finns det bra möjligheter att ha möten och genomgångar i realtid.

Distansundervisning i Teams. Hur det ser ut för eleverna i Teams och i Outlookkalendet - Johan Klavins

Instruktion Google meet - Göteborgs Stad
Mötesprogrammet Zoom
Instruktionsfilmer Zoom - Engelska

Instruktionsfilm Zoom - Svenska

Instruktionsfilmer Zoom - Svenska

Instruktionsfilm - till Elever

Skärminspelningsverktyg för flippade genomgångar

Att spela in sina genomgångar med ett skärminspelningsverktyg är ett bra sätt att tillgängliggöra genomgångar m.m. för eleverna. Dessa filmen kan sedan lätt delas i den plattform t.ex. Google Classroom eller Teams som skolan använder.

Flipgrid - en digital resurs för att spela in, samla, dela och återkoppla på diskussioner, samtal och presentationer, eller egentligen allt som kan göras muntligt och spelas in i undervisningen

Flipgrid i undervisningen - Patricia Diaz

Exempel på verktyg för att göra presentationer interaktiva

Det finns verktyg som gör det möjligt att ställa frågor till elever under en presentation. Med ett verktyg som EdPuzzle kan du t.ex. lägga in frågor i en film som du gjort. Eleverna svara individuellt på frågorna under filmens gång och du kan sedan få en sammanställning av vilka elever som svarat och hur se svarat.

Google formulär och MS Forms

Formulär är ett enkelt och smidigt sätt för att kolla av om eleverna förstått en genomgång. I formulären finns idag möjligheter att göra dem självrättande så att eleverna snabbt får respons på om de förstått.

Mediekatalogen

I vår mediekatalog finns en stor resurs med faktafilm som eleverna kan ta del av. Alla elever kan skaffa egna konton i mediekatalogen och på så sätt titta på film även när de inte befinner sig i skolan. På vår sida om Film i undervisningen hittar du mer information.

Tillgängliga läromedel

Flera läromedelsföretag har gjort sitt material tillgänglig och förläng provperiod på fulltext till 90-dagar. Passa på att ge era elever tillgång till någon eller några av dessa.

Andra som ger goda råd och tips för hur man kan organisera fjärr- och distansutbildning.
Lista på andra tillgängliga resurser
Facebookgrupper
Distansundervisning och fjärrundervisning i Sverige IKT möjligheter och utmaningar

# data[].attributes.attachment_link.title
Distansundervisning - AV-Media Kalmar län

# data[].attributes.attachment_link.description
SkolaHemma - Sidan är ett stöd för skolor att hantera konsekvenser av Coronapandemin. Sidan upprätthålls av av RISE på uppdrag av Skolverket och i samverkan med SKR, Swedish Edtech Industry och UR. Uppdateringar sker löpande. EdTech-Kartan - EdTech-branchen har samlat information och stöd för att hjälpa skolor att kunna bedriva sin undervisning online.

# data[].attributes.attachment_link.description
Samverkan för att stödja skola och undervisning under Coronapandemin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
19 mars 2020

"Håll blicken stadigt riktad framåt. Ditt fokus är det värdefullaste du har. Slösa inte på det." Citatet är hämtat från "Överlevnadsguide i samhällsdebatten", av Jack Werner, journalist och föreläsare i källkritik. Werners tumregler handlar i första hand om hur vi bäst navigerar i sociala medier. Men i utmanande tider som dessa känns rådet att inte slösa med vårt fokus som ett av de mest relevanta. Mer än någonsin behöver vi hjälpas åt, arbeta mot samma mål. Behålla vårt fokus och värna varandra.

I månadens brev hittar du bland annat material om fjärr- och distansundervisning. Lycka till med den i vår!

God läsning!

With schools on lockdown due to coronavirus, we're seeing how this possible 'future of teaching' would only benefit some children.
The Guardian

# data[].attributes.attachment_link.description
19 mars 2020 "Håll blicken stadigt riktad framåt. Ditt fokus är det värdefullaste du har. Slösa inte på det." Citatet är hämtat från "Överlevnadsguide i samhällsdebatten", av Jack Werner, journalist och föreläsare i källkritik. Werners tumregler handlar i första hand om hur vi bäst navigerar i sociala medier.

# data[].attributes.attachment_link.description
Samla och dela digitala resurser för skolan i coronatider. Går att nå på bit.do/coronaresurser

# data[].attributes.body
Snabbintroduktion
Tips och råd

# data[].attributes.attachment_link.title
Lunis | Logga in | Liber Sfi Digital | Liber Start Digital

# data[].attributes.attachment_link.description
Logga in till ditt digitala läromedel för sfi och sva. Som lärare får du prova kostnadsfritt i fyra veckor. Beställ provabonnemang på liber.se/sfidigital och liber.se/startdigital.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alla skolor erbjuds fri tillgång till Form i fokus A digital

I dessa coronatider behöver de flesta elever stanna hemma från skolan, därför lanserar vi i dag en gratis testversion av Form i fokus A digital. Under tre månader kan man använda HELA läromedlet helt fritt. Beställ före 15 maj!

Träna grammatik gratis på webben

Det är lättare att lära sig ett språk om man får använda flera olika inlärningsmetoder. Med det webbaserade läromedlet Form i fokus A digital kan man öva och förbättra sina kunskaper i svensk grammatik på ett varierat och utmanande sätt.

Själva grunden är boken Form i fokus A, som framgångsrikt hjälpt hundratusentals människor att bli duktiga i svenska.

Form i fokus A digital är enkelt att använda! Man väljer mellan sju olika ordklasser och en avslutande övningskategori om ordföljd. Inom dessa finns det sedan flera olika underkategorier.

Alla övningar är självrättande. En tydlig text med grammatisk översikt och klargörande exempel finns bara ett klick borta - vid varje övning.

Få fri tillgång till dig och dina elever genom att fylla i formuläret här
Använd Form i fokus A digital gratis

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla skolor erbjuds fri tillgång till Form i fokus A digital I dessa coronatider behöver de flesta elever stanna hemma från skolan, därför lanserar vi i dag en gratis testversion av Form i fokus A digital. Under tre månader kan man använda HELA läromedlet helt fritt. Beställ före 15 maj!

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi på Natur & Kultur vill säkra att du som lärare har allt du behöver för din distansundervisning och erbjuder dig och dina elever fri tillgång till digitala läromedel vårterminen ut.

# data[].attributes.body
Instruktioner

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Our screen capture tools help you easily create, edit and communicate with videos and images. Simple and intuitive tools to share your ideas.

Windows, Mac / iOS, Android, and Chromebook | No account required

Easy video communication for everyone

190 countries

Million of users in ourglobal community

Trusted

by Fortune 100 companies, school districts,
and 98 of the top 100 universities in the US

100,000,000+

Videos captured (and counting) since 2006

How can ScreenPal help you?

I need to capture videos and images.

Highly rated by our community

Overall rating: 4.6 out of 5 based on 4,516 reviews.

What our community is saying

With ScreenPal I've been able to extend my expertise and automate some of my more routine tasks by creating high-quality video content and feedback, which then frees up my time for more personalized mentorship.

Cal Poly University Professor and founder and CEO of Mentorship Academy

ScreenPal's user-friendly interface and seamless integration into our existing teaching methods made it an obvious choice. From day one, it was clear that ScreenPal was not just another tech tool; it was a catalyst for active learning and collaboration.

Technology Integration and Innovation Coordinator, Arlington ISD

We use ScreenPal internally to create and manage all of the videos we share with educators. ScreenPal makes it easy to create videos with a consistent, branded look and feel, and then to share all of those videos from a central repository.

Chief Program Officer, The Modern Classrooms Project

Join millions of people communicating through video.

# data[].attributes.attachment_link.description
At ScreenPal, we don't believe that video recording and editing should be difficult, or cost a fortune. Our simple and intuitive tools help you get the job done easily.

# data[].attributes.body
Instruktioner

# data[].attributes.attachment_link.title
Free Online Video Editor | Interactive Video | WeVideo

# data[].attributes.attachment_link.description
The #1 video editor for schools, businesses, and solopreneurs. Create professional-looking multimedia projects with powerful, easy-to-use tools. Try free today!

# data[].attributes.body
Se IKT-instruktioner för manual

# data[].attributes.body
kommunikation/meddelanden

formulär/quiz

uppgift/skriva i dokument

fråga

lägga upp/samla material

lägga upp länkar m.m.

# data[].attributes.body
instruktioner

instruktioner till elever

Google Meet Grid View

Meet-länk i Google Classroom

# data[].attributes.body
skicka text, bilder, video- och ljudmeddelanden

# data[].attributes.attachment_link.description
Modernize workflows with Zoom's trusted collaboration tools: including video meetings, team chat, VoIP phone, webinars, whiteboard, contact center, and events.

# data[].attributes.body
8 sidor + frågor
Nyheter på lätt svenska
Radio Sweden
UR Play
UR Språkplay

Klartext
SFIpodd
Nyhetssidan (på mail)
LL-bladet med symbolstöd
Sfi-podden Språkresan

# data[].attributes.body
--> Assign challenge

# data[].attributes.attachment_link.description
Get the most out of Kahoot! by enhancing distance learning and school lessons with fun, engaging, and totally awesome new features. Upgrade to:

# data[].attributes.body
Mer om det här och Videomanual.

Exempeluppgift - ett kvitto.

går även bra med diktamen, frågor till bild/text, skriva meningar, lägga upp från youtube...

självrättande uppgifter/feedback

# data[].attributes.body
En digital interaktiv anslagstavla som har många användningsområden.

# data[].attributes.body
Digitala resurser i sfi- och sva-undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö.

# data[].attributes.body
Om vi vill läsa in material (till ett arbetshäfte) och länka till youtube eller annan sida med hjälp av QR-kod
Mer om QR-kod

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skapa en QR-kod för valfri webbadress genom att fylla i adressen nedan. Du kan även göra QR-koder för SMS (mobilnummer+text), telefonnummer och text.

Gilla på Facebook

Om du tycker detta är en bra sajt, gilla den gärna på Facebook.

Vad är en QR-kod?

En QR-kod är ett slags streckkod, en bild som innehåller inbäddad information, text och/eller siffror. Om du har en "QR-kod-läsar-app" och tar ett kort på bilden till höger med din mobiltelefon, så kan du surfa direkt till http://www.skapaqrkod.se. Detta utan att behöva skriva in adressen manuellt. QR-koder blir nu allt vanligare i reklam och tidningsannonser. Med en QR-kod i annonsen kan tidningsläsaren enkelt surfa vidare till en hemsida med mer information om produkten. Mer om QR-koder på Wikipedia.

Hur stor behöver QR-koden vara vid utskrift?

Vilken storlek en QR-kod behöver ha beror på ett antal olika faktorer, men säg 2-3 cm som generell rekommendation. Har bloggat om storlek på QR-koder här.

App för att läsa QR-koder

För att läsa QR-koder med din mobiltelefon, så behöver du en app som läser QR-koder. Har du en iPhone kan du t.ex. ladda ner appen i-Nigma eller Scan från App store. Många Androidmobiler har en QR-kodläsare inbyggd, Sony Ericssons androidmobiler brukar t.ex. ha NeoReader. Eller ladda ner appen Barcode reader från Android market.

Tips om sajt som använder QR-koder

Om du vill se ett exempel på en sajt som använder QR-koder, surfa gärna in på min sajt OmTeknik.se, där du kan surfa till populära appar i App store, via QR-koder. I alla inlägg där appar länkas, så finns även en QR-kod som leder till appen! En annan sajt där QR-koder används är VilkenApp.se (som jag också driver), där länkar till App store och Google play store automatiskt får en QR-kod bifogad. Du kan se exempel på detta i svaren om appar till iPhone som lagrar lösenord.

Sajten kommer byggas ut med funktioner och förbättras efterhand. Har du tips eller frågor så hittar du kontaktinfo längst ner på sidan.

Se gärna den eminenta instruktionsfilmen som en av sajtens användare har skapat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skapa en QR-kod för valfri webbadress genom att fylla i adressen nedan. Du kan även göra QR-koder för SMS (mobilnummer+text), telefonnummer och text. Om du tycker detta är en bra sajt, gilla den gärna på Facebook. En QR-kod är ett slags streckkod, en bild som innehåller inbäddad information, text och/eller siffror.

# data[].attributes.body
Mer om Quizlet
SfimedHelena

# data[].attributes.body
Träna svenska A
Träna svenska B
Träna svenska C
SFIKalmar
Temahäften och bildspel, A-C
Grammatik
Kurs B
Hej Svenska! 1, 2, 3    (Innehållsf.)
OBS, för att använda på mobilen behöver eleven ladda ner appen.
Kardialärande
Min svenska
Mot målet 1
Mot målet 2
Flipp och film (Botkyrkaflipp)
Asinger
Digitala spåret
Vi snackar
Sfa
Övningsmästaren
Information Sverige
SFI-portalen
uttal.se
Raka spåret (demo)
SOS-alarm
Elevspel
Youtube
Papunets bildverktyg
Välkomna hit
Sjung språket
Svenska med sång
Om Polisen - Utbildningsmaterial för Sfi
Bildtema
Värdegrunds-sfi

# data[].attributes.body
* Länsstyrelsen Kalmar läns nyhetsbrev om corona på olika språk

* Informationsfilmer

*  Sveriges radio: Nyheter om nya coronaviruset på flera språk.

* Corona på lätt svenska
*  Folkhälsomyndigheten: Information på olika språk om hur du kan skydda dig och andra från smitta.
*  #tellcorona internationell informationskampanj
* Krisinformation
* Information med bildstöd på olika språk

*  Lättläst text med bildstöd
*  Information (video) på somaliska
*  LL-bladet om coronviruset med symbolstöd
*  Symbolmaterial kring covid-19
*  8 Sidor, en film om vanliga frågor om corona
*  Information på olika språk med QR-koder

# data[].attributes.body
Skapa frågor eleverna ska besvara i dina youtubevideos.

Mer om Edpuzzle

# data[].attributes.attachment_link.description
Easily create beautiful interactive video lessons for your students you can integrate right into your LMS. Track students' progress with hassle-free analytics as you flip your classroom!

# data[].attributes.body
Instruktioner och tips

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
About

About Us

Whiteboard.fi is created by Sebastian Laxell and Jaakko Virtanen, and is run by Digital Teaching Tools Finland Ltd - a Kahoot! company. We have experience in teaching and IT-management - so we know the struggle in finding good digital tools.

Certificates

FERPA Certified

COPPA Safe Harbor

California Student Privacy Certified

# data[].attributes.attachment_link.title
Whiteboard.fi - Free online whiteboard for teachers and classrooms

# data[].attributes.attachment_link.description
Whiteboard.fi is an instant formative assessment tool for your classroom, providing you with live feedback and immediate overview over your students.

# data[].attributes.body
Instruktion till mentimeter
Mer om mentimeter

# data[].attributes.attachment_link.description
Welcome back! Log in to access all your presentations.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vilka appar behöver du till din telefon?

# data[].attributes.attachment_link.title
Skola hemma - experterna: 14 april: Hur går det med SFI-undervisningen? | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Vilka särskilda utmaningar innebär det att undervisa i SFI, svenska för invandrare, på distans? Catharina Johansson är SFI-lärare på Hyllie park folkhögskola i Malmö, och beskriver hur bloggen blivit ett nytt och viktigt verktyg för henne att dela ut uppgifter och kommunicera med eleverna på.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I mitten på mars meddelade regeringen att man rekommenderar alla skolverksamheter från gymnasieskolan och uppåt att bedriva undervisning på distans på grund av coronakrisen.

Det innebar att landets SFI-undervisning tvärt skulle ställa om till att bedrivas digitalt på distans.

Lillemor Malmbo, SFI-lärare i Umeå och projektledare vid Nationellt centrum för svenska som andraspråk vid Stockholms universitet, ser många utmaningar med SFI-undervisning under coronapandemin.

- Det är en olikvärdighet inom SFI-utbildningen i landet som slår igenom ännu tydligare nu efter övergången till distansundervisningen. Jag tror att det beror på vilka förutsättningar som fanns på plats före övergången till distansundervisningen, alltså vilka digitala verktyg som fanns och vilken digital kompetens som förekom bland lärare och elever.
Vad upplever du är de största utmaningarna just nu?
- Man måste komma ihåg hela tiden när man pratar om SFI att det ser otroligt olika ut. Det är en extremt heterogen elevgrupp, så det finns klasser där det kommer att flyta på väldigt bra, men det finns också grupper där det är jättetufft. Är du exempelvis kortutbildad och läser på studieväg 1 inom SFI är det ofta betydligt svårare att hantera den här nya typen av undervisning, säger Lillemor Malmbo.

På Nationellt centrum för svenska som andraspråk får man många signaler från SFI-lärare om hur man ser på läget - framförallt ser man mycket frågor och funderingar på sociala medier kring situationen.

- Vi får höra solskenshistorier på skolor där det går väldigt bra, men det finns också många SFI-lärare som känner bekymrade över hur det ska gå för elevernas språkutveckling.

Hur ser du på utmaningen att nu inte kunna träffa eleverna fysiskt i ditt klassrum? Är det extra kännbart inom SFI-utbildningen?

- När det gäller andraspråksinlärning så är det tufft. SFI har ett väldigt kommunikativt fokus där eleverna lär sig kommunicera, där man är aktiv och lär sig språket. När man inte får träffa eleverna "irl" i klassrummet är det många delar som eleverna riskerar att tappa. Så man får jobba extra hårt som lärare för att planera för den nya undervisningen. Vi ser ett enormt arbete och engagemang hos SFI-lärarna men både lärare och elever ska orka i längden.
Vad är det eleverna riskerar att tappa?
- Framförallt finns det en risk att undervisningen blir ganska inlämningstung. Eleverna behöver få möjlighet att prata mycket svenska och kommunicera och där riskerar man att hamna i en obalans, säger hon och fortsätter:

- Sedan har vi fått signaler om att det ser väldigt olika ut hur mycket undervisning som eleverna faktiskt får. Det är lagstadgat att eleverna ska ha 15 timmar undervisning i veckan - men vi får signaler om att det inte är så. Eleverna kan få så lite som en till fem timmar undervisning i veckan. Eleverna riskerar att lämnas ensamma i sitt lärande och då blir det svårt att lära sig ett nytt språk.

Att progressionen stannar av leder till ett annat allvarligt problem, menar Lillemor Malmbo.

- Elever har rätt att studera på SFI så länge de gör progression, men om det blir ett väldigt starkt inlämningsfokus och eleverna inte anses tillräckligt aktiva, på grund av att de exempelvis inte har fått bra förutsättningar, då finns risken att eleven skrivs ut från sin kurs. Då är det dessutom inte säkert att de får börja om den igen.

På sikt kan detta påverka elevernas chanser att etablera sig i arbetslivet och därmed möjligheten till att integreras i samhället.

- Om coronakrisen pågår länge kommer vi att se att det fungerar bra för somliga elever, men samtidigt kommer det att vara förödande för andra elevgrupper. Det gör mig orolig.
Vad behövs det för stöd till SFI för att underlätta situationen?
- Vi saknar tydligare stöd och fokus överlag på SFI från olika myndigheter och regeringens håll. Det pratas extremt mycket om gymnasieskolan nu och de förutsättningar som finns där, men man ska komma ihåg att det går fler elever på vuxenutbildningen.
Menar du att många känner sig bortglömda nu under krisen?
- Ja, det tror jag verkligen. Det är tydligt att många inom vuxenutbildningen känner sig bortglömda.
Konkret då, vad är det för resurser som ni efterfrågar i krisen?
- En sak handlar mycket om frågan om bedömning av elevernas kunskaper och språkutveckling. Jag kan få in nya elever på mina SFI-kurser som jag kanske aldrig kommer att träffa annat än på videomöte. Då har jag inget tidigare underlag att utgå ifrån när jag gör en bedömning till skillnad från gymnasiet där man inte har kontinuerligt intag av nya elever. Där behöver Skolverket titta på vilket stöd man kan ge vuxenutbildningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Coronakrisen drabbar SFI hårt: "Förödande"

# data[].attributes.attachment_link.description
I mitten på mars meddelade regeringen att man rekommenderar alla skolverksamheter från gymnasieskolan och uppåt att bedriva undervisning på distans på grund av coronakrisen. Det innebar att landets SFI-undervisning tvärt skulle ställa om till att bedrivas digitalt på distans.

# data[].attributes.body
Maria Wiksten (NC) delar tips och råd

# data[].attributes.attachment_link.title
Att undervisa nyanlända elever på distans

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den där känslan att vara på en skola och se hur mycket bra som händer och önska att många fler kunde ta del av det. Ja då för man väl försöka göra det synligt på något sätt. Att synliggöra god pedagogik i undervisning kan vara en stark väg till inspiration och utveckling. Synliggörandet underlättas enormt av de digitala möjligheter som står oss till buds. Valet blev att starta en blogg kring digitaliseringen på Jenny Nyströmsskolan. Innan vi gick i skarpt läge sammanfattades den nystartade bloggens syfte i tre punkter:

Att synliggöra lärares undervisning där digitala verktyg fungerar som förstärkande i ett pedagogiskt och didaktiskt perspektiv.

Att få en spridning av praktik om hur digitaliseringen i undervisningen kan fungera som en positiv faktor för elevers kunskapsutveckling.

Bloggen blir en form av modellering av hur publicering kan användas i undervisningen

Veckans bloggare får följande "uppdrag": Du som "Veckans bloggare" väljer en pedagogisk eller didaktisk utgångspunkt för ditt inlägg. Beskriv vad du vill uppnå i undervisningen. Exempelvis, feedback till elever, kamratrespons, tydliggörande av mål, lässtrategier, reflektion hos elever, synliggörande av elevers lärande, kommunikation ... ja listan kan bli hur lång som helst. Gör också en beskrivning av hur du/eleverna använder digitala verktyg för att förstärka det som ni vill uppnå i undervisningen.

Bloggen har varit igång ett tag och fått ett positivt bemötande bland personal och nu är förhoppningen att fler kan hitta inspiration till sin undervisning på Jenny Nyström bloggar.

Du hittar bloggen Jenny Nyström bloggar HÄR

(Tack till Malin Frykman som väckte tanken)

Detta inlägg postades i IKT-pedagogerna, Kollegialt lärande, lärresurs, Skolutveckling och märktes Kollegialt lärande, Skolutveckling, verktyg den av .

Feedback, respons, återkoppling. Att ge feedback som för lärande framåt är en av fem nyckelstrategier som Dylan Wiliam talar om när det gäller formativt lärande. Feedback fungerar formativt om eleverna använder den information de får tillbaka för att förbättra sina prestationer. Hemligheten med effektiv feedback är att det inte räcker med att säga vad som är fel. Effektiv feedback måste ge recept för framtida åtgärder. Som lärare vet jag hur viktigt det är att eleverna får feedback. Feedback bidrar till utveckling och ger motivation. Som lärare använde jag feedback hela tiden. Hur ofta frågar vi efter feedback i vårt yrkesutövande?

Idag arbetar jag som IKT-pedagog med lärare som den främsta gruppen att arbeta mot. Varje gång jag håller i en workshop, föreläsning, kompetensutveckling, är det en grupp lärare som jag "undervisar". Jag har alltså tillgång till en grupp av yrkesutövare där givande av feedback är en del av vardagen. I min strävan att bli bättre på mitt jobb har jag nu bestämt att varje gång jag arbetar med lärare ska jag be om feedback, så att jag kan bli bättre på det jag gör.

Men feedback behöver inte bara komma från lärare. I mitt jobb har jag även bett rektorer och mina arbetskollegor att ge mig feedback. Idag höll jag i kompetensutveckling för en grupp lärare om upphovsrätt, creative commons och PUL. För att få relevant feedback till presentationen har jag först visat bildspelet för mina IKT-kollegor och för rektorer. Vid dessa tillfällen fick jag feedback till innehållet i bildspelet: är det relevant information? flyter bildspelet på ett bra sätt? kan man se den röda tråden genom bildspelet? På själva presentationen fick en av mina IKT-kollegor vara med och observera, för att ge mig genomtänkt och givande feedback efteråt. Lärare som lyssnade på min presentation fick också lämna feedback i form av svar i Google Formulär. Jag har fått flera tips på hur mina presentationer kan bli ännu bättre, vilket kommer göra mig till en ännu bättre IKT-pedagog.

Att få feedback är bra för en utveckling och jag tror att vi ofta missar chansen att få den. Som lärare finns alltid möjlighet att fråga eleverna om att ge feedback. Vi har tidigare skrivit om DC 3.0, där våra Digitala Coacher gav feedback till lärare. Men det behöver inte vara så komplicerat. På varje lektion har man som lärare tillgång till en grupp elever som skulle kunna ge feedback utifrån elevperspektiv. Varför inte prata med några av dem efter lektionen och fråga om lektionen kunde varit bättre utifrån deras perspektiv, och vad som i så fall kunde varit bättre.

Oberoende på vilket sätt vi får feedback kan det vara utvecklande och motiverande. Det viktiga är att man är villig att ta emot den, samt att agera utifrån det man finner relevant.

Faktaresistens, filterbubblor och Fake News skapar ständigt vår bild av Världen utan att vi är medvetna och oftast är den långt ifrån baserad på fakta. Gapminder är därför en organisation som blir mer och mer aktuell i vår tid. Orden källkritik och självkritik blir allt viktigare och om vi blir bättre på det så kommer vår världsbild att bli mer verklighetsbaserad, menar Gapminder.

Tisdagen den 6:e mars bjöd Regionförbundet in skolfolk för att bland annat lyssna till föreläsare från organisationen Gapminder. Gapminder presenterade sina två stora projekt. BUBBLE CHART , där omfattande statistik över världen presenteras med hjälp av färgglada bubblor och DOLLAR STREET , där Gapminder åkt världen runt för att fotografera olika familjers levnadsmiljöer. Kök, toaletter och mobiltelefoner fotograferats och jämförts. Gapminder är sedan länge världsberömda genom att göra torr statistik till färgglada bubblor. Redan 2009 slog professor Hans Rosling igenom med Gapminder. Men det är nu först genom DOLLAR STREET vi förstår statistiken på ett mer konkret sätt. Siffrorna från statistiken presenteras som bilder på människors levnadsmiljöer utifrån inkomstnivåer. Vad skiljer ett badrum från en rik familj i Sverige mot ett badrum i en fattig familj i Bangladesh? Hur lever en rik familj i Nigeria i jämförelse med en rik familj i Tyskland? Borstar man tänderna med tandborste? Använder man smartphones? Frågorna besvaras med hjälp av bilderna.

Gapminder menar, med stöd i forskningen, att vi har svårt att se den positiva utvecklingen i världen för att våra hjärnor fungerar så. Gapminder menar att människans tänkande består av två system: Det snabba, heta, att kunna dra slutsatser och handla snabbt och det långsamma analytiska som de kallar för det kalla tänkandet. Hjärnan får oss att basera vår världsbild allt oftare på känslor än på fakta. Gapminder tar stöd i boken Tänka, snabbt och långsamt från 2017. Skriven av psykologen Daniel Kahneman, som belönats med Ekonomipriset till Alfred Nobels minne 2002 för sin banbrytande forskning.

Ett tips är att gå in på och göra ett test. Där du får syn på om din världsbild är baserad av den varma eller kalla hjärnan. Lycka till! Gapminder

Detta inlägg postades i IKT-pedagogerna den av .

Padlet, en digital anslagstavla, har nu aktiverat fler funktioner att använda när man använder deras verktyg. Tidigare kunde man skriva in text, lägga till bilder, lägga till YouTube-klipp, dokument. Igår har man aktiverat fler intressanta funktioner. Nu kan man spela in ljudmeddelande direkt i Padlet, man kan också spela in film och ta bilder direkt inne i Padlet. Vill man rita en skiss kan man göra det också. Har man inga bilder eller saknar fakta kan man i sin Padlet söka direkt genom Google.

Vill du se hur det ser ut inne i en Padlet eller testa själv, gå till vår test-Padlet HÄR.

Jörgen Florheden
IKT-pedagog

Årets upplägg av BETT i regi av Lin Education gav stor frihet till varje deltagare att själv sy ihop ett program utifrån ett rikt smörgåsbord av föreläsningar, workshops och besök. Alla dessa val kan upplevas som frustrerande. Samtidigt skapar det en möjlighet att varje enskild deltagare kan bestämma sitt fokus under dessa dagar. Bland de övriga 13 deltagare som fanns med på BETT från Kalmarsunds gymnasieförbund uppfattades valmöjligheten som väldigt positiv.

Hur såg då mina val ut och vad är det som jag bär med mig tillbaka från dessa dagar i London? Jag riktade mina val framför allt mot aktiviteter som handlade om strategier kring skolutveckling. Vi har inom Kalmarsunds gymnasieförbund kommit en bra bit på väg i digitaliseringen av undervisningen. Nu gäller det att ha tydliga hållbara strategier för skolutveckling, där digitala verktyg kommer att spela en viktig roll på flera plan. I detta inlägg gör jag några nedslag i det som jag uppfattat som mest intressant.

Phil Avery från Bohunt School är en av de vars tankar jag tar med mig. Phil har ansvar för pedagogisk utveckling på Bohunt, en skola jag besökte för tre år sedan och skrev då om det pedagogiska helhetstänket HÄR. Bland annat pratade Phil om lektionsbesök som ett verktyg för skolutveckling. Intressant att notera var att när ledningen inledde lektionsobservationer upplevde de det som ett misslyckande. Det var inte var inte lärarnas egna lektioner de fick se, det var lektioner som lärare trodde att ledningen ville se. Lärare försökte alltså läsa av vad skolledningen förväntade sig och sedan ansträngde de sig för att skapa denna typ av lektioner som då fick ett annat utseende än om de skulle varit "vanliga" lektioner. I det sammanhanget skapades i samverkan med skolans lärare en miniminivå av vad som kunde förväntas av varje lärare under en lektion. Denna "red-line" bidrog till att lärare kände sig tryggare vid lektionsobservationer och ledningen var tydlig med att de inte krävde mer än lärare uppfyllde just denna "red-line". På skolan genomfördes sedan över 1000 lektionsobservationer av ledning och kollegor emellan. Alla observationer filmades och det fylldes i ett protokoll. Detta gav en fantastisk datainsamling som låg till grund för analys i vad lärare lyckas bra med och vad de kan behöva stöd i att utveckla. Ett utmärkt exempel på en skola som har hittat vägen som gör att de är bra på att bli bättre.

Johan Unosson reste frågan om vad som gör en strategi för skolutveckling framgångsrik. Han tar sin utgångspunkt både i teori och den praktiska erfarenhet som han och hans kollegor som processledare samlat på sig. "Att skolutvecklingen finns i skolans DNA" är ett sätt att uttrycka ett väl inarbetat utvecklingsarbete. För mig innebär det att skolutveckling inte är beroende av en eller par personer på en skola utan att det är väl inarbetat hos all personal. Byten av exempelvis ledning får därmed inte så drastiska konsekvenser när en verksamhet har en ryggrad av utvecklingsarbete. Det krävs ett medvetet arbete för att komma dit och få alla dessa processer "automatiserade", till exempel lektionsobservationer som ett naturligt sätt att som lärare driva sin professionsutveckling.

Carl Heath väckte genom sin föreläsning min nyfikenhet på ett område som jag inte alls har någon större kunskap kring, nudgeteori. Denna beteendeekonomiska term kan få betydelse för hur vi designar lärande i framtiden. Hur kan vi genom design för individer och grupper att fatta "bra" beslut. Jag kommer framöver att dyka ner lite mer i denna teori. Kanske att det blir något som återkommer på bloggen.

Jag tillsammans med Kristoffer Engdahl fick möjligheten att formulera förbundets strategiska tänkande och genomförande av digitaliseringen för att sedan presentera det i form av två föreläsningar. En form av medskapande som gav för mig ett klart mervärde. Det är nyttigt att samla ihop sin berättelse om utveckling och tänka till kring de strategier som legat till grund för många beslut. Det är bland annat utbyte av våra olika berättelser inom detta området som är en av de stora vinsterna med att delta på BETT. Tillsammans kan vi bli bra på att bli bättre.

Hans Gustavsson, finalist i Guldäpplet, reste till BETT med DIU (datorn i utbildningen). Här kan ni läsa hans berättelse.
Onsdag
Tyvärr blev min framkomst på onsdagen till London alltför sen pga flygförseningar för att jag skulle hinna ut till BETT-mässan redan samma dag som det var tänkt. Kvällen var bokad tillsammans med DIU-vännerna på en restaurang på andra siden Tower bridge med en fantastisk utsikt över Themsen och den upplysta bron. Emma Nääs och Carl Heath (två andra Guldäpplefinalisterna) berättade kort om deras arbete innan middagen vilket var mycket intressant. Under middagen, där vi var bordsplacerade, hade vi möjlighet att nätverka med många nya bekantskaper, vilket var positivt. Jag hade ett intressant samtal med en lärare som undervisade barn med autism och hur de hade hjälp av iPads i undervisningen.
Torsdag fm
Iväg tidigt till Wroxham school som ligger i Hertforshire, drygt två mil utanför London. Från att ha varit en skola med mindre bra rykte har man lyckats vända trenden på sju år till att bli en bra skola med gott renommé. Wroxham school är en primary school och eleverna är 5- 11 år dvs. från förskolan upp till årskurs sex. Huvudläraren Roger Billing berättade hur de undervisar och vi fick därefter en guidad tur på skolans område. Eftersom skolan ligger utanför city så finns det tillgång till fina grönområden alldeles intill skolgården. I och med att de har naturen precis intill använder de sig mycket av den och har lektioner utomhus också. De försöker använda det som finns ute i så stor utsträckning som det bara går. Tillsammans med elevernas föräldrar och skolpersonal har de bl a byggt en Celtic cottage vilket är fantastiskt intressant med tanke på att man där får med samtliga ämnen ur läroplanen vid själva byggandet.

Det som jag fann mest intressant är att de arbetar med att få eleverna att förstå hur hjärnan fungerar och det börjar de med redan i årskurs två. Roger Billing berättade att det blir fler och fler barn som inte mår riktigt bra, vilket får mig att tänka på våra svenska barn och ungdomar också. Det blir en allt större utmaning för oss alla att se till att den trenden bryts. Den psykiska ohälsan bland våra ungdomar är en av de viktigaste orsakerna till att vi måste jobba mer med detta och se till att inkludera alla i detta arbete. Ökningen av ohälsan som delvis är orsakad av användningen av sociala medier måste tas på mer allvar. Just detta arbete med förståelse omkring hjärnan görs just med tanke på den ökande ohälsan och det är min fasta övertygelse att det är en av framgångsfaktorerna för just Wroxham school.

I och med att barnen lär sig tidigt hur hjärnan fungerar får de mycket lättare förståelse till hur och varför man reagerar på ett visst sätt och vilken del i hjärnan det är som gör att t ex. den depressiva reaktionen uppstår och varför man då handlar som man gör. När de vet vad som löser ut en viss reaktion vet de också hur de kan komma tillrätta med den lättare. Självfallet kom diskussionen även handla om huruvida sociala medier påverkar detta och det är kanske inte så att eleverna i den åldern använder sociala medier i stor utsträckning, pga åldern, men indirekt påverkas de negativt eftersom deras föräldrar använder sociala medier på ett ogynnsamt sätt för barnen. Roger berättade även att barnen hade förklarat för sina föräldrar, då föräldrarna hade blivit arga eller upprörda, hur de skulle göra för att komma ner i varv och återgå till det normala lugna jaget. En annan intressant observation jag gjorde under en mattelektion var att läraren använde sig av glasspinnar för att hålla samtliga elever så observanta som möjligt där ingen elev visste i förväg vem som skulle få frågan. Samtliga elever, under min observation, kunde svara på frågan då de blev tillfrågade av läraren. Arbetsmetoden med glasspinnarna kändes fullt naturlig.
Torsdag em.
Då det var första gången jag var på BETT-mässan upplevde jag den som enormt stor med otroligt mycket digitala hjälpmedel. Många av utställarna hade olika sorters smartboards vilket jag inte fann så intressant. För att kunna använda dessa redskap i bageriet för att gagna elevers utveckling inom yrket kan jag i dagsläget inte se någon större vinst. VR och mindre robotar var också en del av mässan. Google hade ett flertal workshops där jag fick inblick hur mycket de jobbar med att framställa nya digitala undervisningsredskap för utbildningsväsendet.

Efter mässan hann jag även med ett snabbt besök på British Museum för att se några artefakter jag bestämt mig för att betrakta. National Gallery tar jag nästa gång...
Fredag
Nu var det dags för olika seminarier på hotellet och det var dags för mig att berätta om mitt arbete i bageriet: Hur jobbar man digitalt i Bageriet? -Hur man kan använda digitala hjälpmedel även på praktiska nationella program på gymnasiet.
Jag hade 45 minuter på mig inkl. frågor och den digitala tekniken fungerade utmärkt men för att vara på den säkra sidan hade jag hemma i Kalmar laddat ner min Prezentation på hårddisken samt även de tillhörande YouTube-filmerna ifall Wi-Fi inte skulle fungera. Dessutom hade jag även med mig ett USB-minne där allt också fanns (med versioner för både Mac och PC). Hängslen och livrem...var det verkligen.

Prezentationen gick bra och åhörarna var genuint intresserade och ställde frågor både under men även efter mitt anförande. Tyvärr var det inte så många bagerilärare (noll stycken!) så det kom inga direkta frågor om det bageritekniska men däremot på det andra och jag berättade inte bara om det digitala arbetet utan även om vårt motivationsarbete om hur viktigt det är att få eleverna motiverade att gå till skolan och att de ska tycka det är viktigt. Vid en diskussion efteråt med en av åhörarna samtyckte vi om att det bästa det sättet att undervisa på är att det gäller att få eleverna att tycka att det är roligt att gå till skolan och lära sig (man lär sig bättre då) men till en början handlar det om att man måste bygga en bra relation med eleverna innan man kan börja arbeta med motivationsarbete på en högra nivå.

Efter Prezentationen tog jag ett par olika tåg ut till Heathrow för vidare transport hem till Kalmar igen och var hemma vid 22-tiden. Några väldigt intensiva dagar har det varit med många nya intryck och ett flertal nya bekantskaper. Precis som det var tänkt.

Hans Gustavsson

Chatharina Gustafsson
Administrativ chef

Hur använder vi sociala medier på ett bra och konstruktivt sätt och hur tar vi ansvar för det som är ohälsosamt och destruktivt. Ska vi lösa med förbud eller ska vi prata om "elefanten i rummet" och ta ansvar för konsekvenserna? Darja Isaksson, strateg och föreläsare, ger en nyanserad bild av vad den nya tekniken innebär för berättande, lärande, samskapande, meningsbyggande och demokrati. En skön känsla att inte behöva ta ställning för eller emot utan träna oss i att se och ta ansvar för konsekvenserna.

Sofia Serholt, doktorand vid GU, tangerar samma resonemang i sin avhandling Child-Robot Interaction in Education. Frågan är inte om vi kommer att få robotar i klassrummet utan att när vi får det, ska vi vara beredda och ha analyserat konsekvenserna. Behövs det etiska regler för emotionella robotar i skolan osv. Kan vi ersätta läraren med en robot? Nej, naturligtvis inte utan här handlar det om att se det som ett komplement och i vissa fall en avlastning i rätt sammanhang.

Anders Holmberg, processledare på Lin Education, tar sin ansats för kollegialt lärande i ett poetiskt stycke "Ballad om stigarna i Västmanland" Lars Gustafsson
Förutsättningarna för kollegialt lärande - stigen vi trampar tillsammans. "Det är många som måste gå annars blir det ingen stig." Vad krävs för att lämna bilden av undervisning som den enskilde lärarens ansvar till att kvalitet och elevens lärande är ett kollegialt ansvar.

Anders talar om vikten att bli kollaborativ för att nå framgång i skolans utveckling. De 7 normer han förmedlar är universella i allt mänskligt samspel, enligt mitt sätt att se.

Besöket på BETT-mässan var överväldigande. En sådan uppsjö av teknik i alla dess former, programmering, robotar, interaktiva lösningar mm. Så många val och så mycket att ta ställning till i den fortsatta utvecklingen av skolan och pedagogiken. Här aktualiseras analysen på nytt och vår samlade kompetens "in collaboration" är en förutsättning för att välja rätt ur det stora smörgåsbordet.

Som administrativ chef måste jag förstås tänka på säkerhet och juridik. Googles seminarie om GDPR rätade ut några frågetecken inför våra utmaningar med datasäkerhet. Och kanske blev det några nya frågetecken☺. Skönt vi har kvalificerad kompetens inom IT - också!

Hemma igen med en förkylning i bagaget men uppfylld med ny energi och mycket inspiration.

Reflektion av
Daniel Nilsson
Speciallärare Stagneliusskolan

Jag och Jörgen blev tillfrågade av LIN Education i höstas om vi kunde tänka oss att hålla i två föreläsningar under BETT-mässan i London. De sa att Kalmarsunds gymnasieförbund kommit långt i implementeringen kring IKT och att vi hade unika metoder som de ansåg att vi borde sprida.

Vi satte ihop en föreläsning som vi döpte till Digitalisering ur ett IKT-pedagogiskt perspektiv . Den innehöll berättelsen om hur allt började för fem år sedan. Att vi lade grunden med högkvalitativ infrastruktur med hårdvara av hög kvalité. Men framförallt var det viktigt för oss att beskriva att Kalmarsunds gymnasieförbund redan från början fokuserade på det pedagogiska och inte det tekniska. Den digitala satsningen skulle från starten fyllas med pedagogisk innehåll.

Vidare beskrev vi att det anställdes fyra IKT-pedagoger på heltid och att dessa skulle ges handlingsutrymme på alla verksamhetsnivåer. Från politiken till klassrummet. Vi beskrev även vikten av att som IKT-pedagog ingå i skolornas ledningsgrupper.

Arbetet med Digitala Coacher fick som vanligt stort genomslag. Det är fortfarande unikt att på detta sätt använda sig av eleverna som läranderesurser. Vi beskrev utvecklingen med våra Digitala Coacher från resurser vid datautlämning till att vara delaktiga i skolutvecklingen.

Publiken upplevde säkert vid det här laget två självgoda IKT-pedagoger som skröt om sin historia och det blev dags att vända på perspektivet.

För visst kan man säga att mycket har varit lyckat. Men man kan även hävda att vi bara kommit en liten bit på vägen och att bara det enkla endast är genomfört. Vi får inte slå oss till ro och riskera att bli en "fat lazy cat" utan arbetet har precis börjat och vi har bara genomfört de enkla stegen att skapa goda förutsättningar.

Utmaningar som jag ser är att all ny personal delar samma berättelse och får den kompetensutveckling som de behöver. Det får inte uppstå digitala klyftor mellan olika klassrum, ledningsrum eller politiska styrelserum.

Andra utmaningar är att få alla klassrum att gå från första- till andra ordningens förändring. Att vi inte bara använder de digitala verktygen för att effektivisera gammal pedagogik utan att vi närmar oss förändringen av den andra ordningen. Att vi använder de digitala verktygen på ett sådant sätt att den blir omöjlig att byta ut. Att vi gör saker i våra klassrum som var omöjliga innan den digitala satsningen.

Frågor vi fortsatt behöver arbeta med är hur vi kan synliggöra lärande oftare? Hur vi får alla elever aktiva? Hur vi blir tydligare med att synliggöra lärandemål? Hur utvecklar vi eleverna att bli läranderesurser för varandra?

Nu fortsätter vi att utvecklas och skapa bättre lärmiljöer, bättre pedagogik och ännu fler digitaliserade medborgare.

Kristoffer Engdahl, IKT-pedagog

Skrivet av Christian Sandahl
Verksamhetsområdeschef

Att vi tillsammans är mycket starkare än var och en för sig själv, är väl knappast något nytt, men ändå något som vi hela tiden behöver påminnas om. En skolledargemenskap där rektorer tillsammans tar ansvar för skoluppdraget och i grupp samtalar om hur det lokala skolförbättringsarbetet kan organiseras är ett kännetecken på skolframgång. Att LinEducation väljer att kalla sitt årliga BETT-evenemang för The Collaboration Effect ligger i tiden. Jag kommer tillbaka från London stärkt i min övertygelse om att det samarbete vi gör för att stärka förbundet som en gemenskap är en förutsättning för riktig skolframgång på varje enskild skola, oavsett om det sedan handlar om inkludering, digitalisering, elevhälsa eller kunskapsresultat.

Anders Holmgren från LinEducation var tydlig: Undervisningens kvalitet är ett kollegialt ansvar.

"Lärare, mina elever är alla skolans elever. Skolledare, huvudmannens skolor är mitt ansvar"

Och när vi i förbundet möts för att diskutera skolutveckling befinner vi oss alltid i rätt rum!

Skrivet av Per Svensson
IT-chef Kalmarsunds gymnasieförbund

Jag var första gången på Bett 2013 då var större fokus på datorer/redskap och tekniken som då var i växtfas. På Bett 2018 tar den pedagogiska dimensionen större plats.

Tydliga trender på mässan är olika produkter och tjänster nischade mot utbildning i alla åldrar inom programmering, robotar, VR (Virtual Reality) och mätutrustning i alla dess former och för alla typer av ämnesinriktningar i undervisningen. Lins konferensprogram också har en tydlig röd tråd och pedagogiskt fokus - det tekniska perspektivet är nu mer en "ickefråga" hanterad tidigare i utvecklingskedjan.

I Lins konferenslokaler och mässhallen gör jag jämförelser Kalmarsunds gymnasieförbund position gentemot omvärlden. Elever, lärare, skolledningar m.fl har gjort stora framsteg i Kalmarsunds gymnasieförbund under de senaste åren. Vi är med i främre leden nationellt. Ett exempel är bl.a att våra drivna IKT-pedagoger Jörgen och Kristoffer håller i en välbesökt programpunkt. En annan föredragshållare utvecklar i sin programpunkt "Digital strategi - Vad fungerar?" Kalmarsunds gymnasieförbund som gott föredöme.

I en programpunkt presenterar Google i "Top Secret Lab" en första prototyp "Chromepad" - många likheter med iPad, med operativsystemet Chrome OS som Chromebook. och en del plusfunktioner. Spännande att vara på plats och se innan ryktena något dygn senare började rulla på nätet inför senare lansering - kanske en blivande storsäljare. Spännande var också att i mindre krets lyssna på Googles perspektiv hur de förhåller sig inför GDPR - Dataskyddsförordningen som träder i kraft 25 maj. Deras bild - de har full kontroll på sin roll som "Data provider".

Två tänkvärda citat från programpunkterna hos Google som jag bär med mig hem;

Great is not Good enough for Google ...

Revan´s Law "For an organisation to survive, its rate of learning must be at least equal to the rate of change in its external environment"

Reflektion av
Mats Hammar
IT-tekniker

Skrivet av:
Joachim Håkansson
Förbundschef

För sjätte året i rad reser en delegation från Kalmarsunds gymnasieförbund till BETT-mässan i London. Mellan 85-90 medarbetare inom GYF, har fått förmånen att delta i denna kvalificerade kompetensutveckling under de senaste åren. För egen del är det tredje gången som jag deltar och som vanligt är det mycket inspirerande och lärorikt. Vi åker, precis som tidigare år, tillsammans med vår samarbetspartner Lin Education som samlar fler än 600 deltagare (lärare, skolledare, skolchefer, IT- tekniker, IKT-pedagoger, forskare, politiker m.fl.).

I en fantastisk lokal vid O2 Arena - sammanbunden med ExCeL via Lin-bana - skapas The Collaboration Effect 2018, som består av ett enormt valfritt program av inspiration, seminarier, workshops, skolbesök och happenings. Och i år är några av förbundets medarbetare, även " medskapare" i konferensen som föreläsare. IKT-pedagogerna Jörgen Florheden och Kristoffer Engdahl föreläser om Kalmarsunds gymnasieförbunds "digitala berättelse" från 2012 - 2018; Digitalisering ur ett IKT-pedagogiskt perspektiv. En imponerande resa, må jag säga, som inledningsvis stötte på en del motstånd, såväl internt som externt. Inte minst märktes detta vid vår första BETT mässa år 2013. Nog sagt om detta.

Numera har även statsmakten förstått värdet av nyckelkompetensen "Digital kompetens". Målet för regeringen, i den nyss formulerade Nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet, är att Sverige ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Detta är en mycket hög ambition, och det kräver att Sveriges skolhuvudmännen skapar likvärdiga förutsättningar för såväl elever, lärare som skolledare. Jag hävdar att Kalmarsunds gymnasieförbund ligger i framkanten i Sverige inom digitaliseringen, vilket utmärkelserna Guldtrappan och Guldäpplet är bevis på. Det är ingen slump, utan är ett resultat av en medveten, strategisk och uthållig satsning över tid.

Men vi ska inte slå oss till ro och vara nöjda. För att ligga i framkanten krävs kontinuerlig fortbildning och en fortsatt omvärldsanalys. Därför är vi på BETT för sjätte året i rad! Det är ett strategiskt beslut i förbundets fortsatta satsning. På BETT får vi ta del av den senaste forskningen och knyter viktiga kontakter och vänskapsband. Besöket på mässan ska också ge Kalmarsunds gymnasieförbunds representanter en samsyn kring hur skolans digitalisering ska drivas och ledas på bästa sätt! Lägg därtill själva BETT-mässan. En av världens största IT-mässor med fokus på "learning technologies" - dvs en teknikmässa, en gigantisk sådan med fokus på skola, lärande och pedagogik.

# data[].attributes.attachment_link.title
| En blogg av IKT-pedagogerna i Kalmarsunds Gymnasieförbund

# data[].attributes.attachment_link.description
Den där känslan att vara på en skola och se hur mycket bra som händer och önska att många fler kunde ta del av det. Ja då för man väl försöka göra det synligt på något sätt. Att synliggöra god pedagogik i undervisning kan vara en stark väg till inspiration och utveckling.

# data[].attributes.body
https://drive.google.com/drive/folders/0B2UnjVa0DtQzMkhjUXdxQUFpR28

# data[].attributes.headline
Tips: gå med i Classroom Distansundervisning och fjärrundervisning

# data[].attributes.subject
Tips: gå med i Classroom Distansundervisning och fjärrundervisning

# data[].attributes.body
Se IKT-instruktioner för manual

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Screencastify is Chrome's simplest free screen recorder and video-creation platform, empowering anyone to become a better communicator by recording, editing, sharing, and assessing videos in seconds.

With Screencastify, use simple yet powerful screen recording tools to:

Record your desktop, browser tab, and/or webcam
Edit video from your browser
Share your video in multiple ways
Assess effectiveness with Interactive Questions and analytics
Request video submissions with Submit

Educators, professionals, and personal creators across the world use Screencastify screen recorder as a simple way to communicate more effectively through video.

🎬 Join a massive community of video creators
✔ Millions of weekly users
✔ Hundreds of millions of videos recorded
✔ Incredibly easy to learn and use

🎥 Create engaging videos with our easy-to-use screen recorder
▸ Record your browser tab, desktop, and/or your webcam
▸ Narrate with your microphone's audio
▸ Embed your webcam into the recording
▸ Annotate in real time to highlight key points

✂️ Simple video editing
▸ Trim the start and end of your videos
▸ Draw on your tab with the pen tool
▸ Merge, crop, and add text to videos

🚀 Share with your audience, wherever they are
▸ View and share videos on Google Drive
▸ Share to Google Classroom
▸ Export as MP4, animated GIF, or MP3
▸ See who has viewed your videos
▸ Add Interactive Questions to check viewer comprehension


👀Available free
▸ Create and store up to 10 videos free or upgrade for unlimited video creation
▸ Record and store videos up to 30 minutes for free

-------------------------------------------

How do people use Screencastify to communicate more effectively?

🎓 Education:
▸ Create instructional videos to engage your students whether they're university students or kindergarteners
▸ Create feedback videos to save time and increase your impact
▸ Embrace flipped classrooms or blended learning with video lessons
▸ Have your students practice foreign languages or public speaking
▸ Easily check for student comprehension with Interactive Questions

🏛️ At Work:
▸ Eliminate emails in favor of more effective, personalized communication
▸ Create performance review videos for coworkers
▸ Share engaging messages with your customers, users, and colleagues
▸ Create training and onboarding videos that captivate your employees
▸ Cancel meetings by sharing video instead

🌍 Everyday creators:
▸ With millions of weekly users, we've helped creators share countless ideas for videos to life - from professional YouTubers to personal trainers and attorneys to UFO hunters. What are you waiting for? Install Screencastify and inspire the world with your video communication.

-------------------------------------------

📝 Specs:
▸ Screencasts are captured as webm/vp8 files with ogg vorbis audio
▸ Videos can be saved to your local disk as various file types (GIF, MP4, etc), directly to your Google Drive, or you can simply share the link
▸ Screencastify screen recorder does not depend on any external software (like Java, Flash or other plugins) so it runs on Chrome OS, Chromebooks, and Chromeboxes
▸ Screen recording is a CPU intensive task. Older or weaker computers may lag if multiple programs and tabs are open at the same time as a screencast

📨 Info / Contact Us:
▸ Twitter:  @Screencastify
▸ Support Docs:  https://learn.screencastify.com
▸ Tech Support: support@screencastify.com

# data[].attributes.attachment_link.description
The leading screen recorder for Chrome. Capture, edit and share videos in seconds.

# data[].attributes.attachment_link.title
Att skriva ett dokument i Google Classroom

# data[].attributes.body
Organisera och undervisa på distans

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Just nu får många elever undervisning på distans för att minska smittspridningen av coronaviruset. Här hittar du som leder och organiserar skolan stöd för hur du kan organisera för undervisning på distans. Du som undervisar får stöd kring digitala arbetssätt och verktyg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Just nu får många elever undervisning på distans för att minska smittspridningen av coronaviruset. Här hittar du som leder och organiserar skolan stöd för hur du kan organisera för undervisning på distans. Du som undervisar får stöd kring digitala arbetssätt och verktyg.

# data[].attributes.body
Tips och råd

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2020-03-19

Nedan följer några tips och råd för dig som ska undervisa på distans. Dokumentet är
sammanställt av Anna Åkerfeldt, Fil. Dr. i didaktik och process- och projektledare
inom FoU-programmet: DigiLi - Digitala lärmiljöer - likvärdig utbildning med fjärr-och
distansundervisning i samarbete med deltagare i programmet.
Mer information om FoU-programmet DigiLi.

Struktur och upplägg

Struktur är viktig i all undervisning men det är särskilt viktigt att ha ett strukturerat
upplägg när undervisningen sker på distans. Eftersom det är svårt att improvisera på
distans är det viktigt att du som lärare har en tydlig plan för vad som ska ske under
lektionen. Annars finns risk att det blir rörigt och eleverna får svårt att veta vad de
ska göra.

Förslag:
● Var noggrann med en tydlig inledning och ett tydligt slut på lektionen. "Det här
ska ni lära er i dag" kan vara en bra början och något som man kan
återkomma till när man ska sammanfatta lektionen. Skapa gärna en s.k. exit-
ticket, d.v.s en kontrollfråga för att ta reda på vad eleverna har lärt sig eller
behöver ha hjälp med.
● Gör en numrerad lista för vad som ska ske under lektionen som eleven kan
följa. Markera gärna på hur lång tid olika aktiviteter ska ta. Kontrollera med
enklare frågor så att du ser att alla elever är "på banan". Det kan du göra via
en chatt som är bra att använda för att kommunicera och stämma av att alla
hänger med.
● Försäkra dig om att eleverna förstår och hittar i den digitala miljön som ni
arbetar i. Det kan du göra genom att fråga var ett dokument ligger eller om de
ser samma dokument/saker som du ser på din skärm. Ta inte för givet att de
vet hur man gör.
● Skapa gemensamma riktlinjer i arbetslaget i hur ni lägger upp material,
utformar uppgifter och formulerar instruktioner m.m. Om varje lärare uppfinner
sitt eget sätt kan det bli svårt för eleverna att orientera sig och organisera sitt
arbete.

Fundera även på hur de olika aktiviteterna under lektionerna hänger ihop och hur
de ska arbetas med. Är det ett material som ska läras in? Är det ett område som
behöver diskuteras? Är det något eleverna ska ta reda på? Behövs det skapas
förutsättningar för diskussion, kollaboration, instuderingsfrågor? Hur ska det innehåll
som behandlas bearbetas? Ska de svara på ett antal frågor, skriva en text?

Förslag på verktyg:
● Ett stöd i arbetet med struktur och upplägg kan vara gratisverktyget
LearningDesigner: https://www.ucl.ac.uk/learning-designer

Feedback

När undervisningen sker på distans är det svårt att "gå runt i klassrummet" och ge
spontan feedback på elevernas arbete. Även här behövs struktur och det är viktigt
att etablera arbetssätt och kommunikationskanaler för hur och när feedback ska
lämnas på elevernas arbete.

Förslag:
● Skapa quizzar för att kontrollera vad eleverna har svårt med så att du kan
säkerställa att eleverna får det stöd de behöver.
● Organisera så att eleverna har stödgrupper i klassen där de kan hjälpa
varandra om de kör fast.
● Spela in muntlig feedback till eleverna.
● Ordna feedback-sessioner med en mindre grupp elever.

Fundera även på: På vilket sätt ska feedback ges och när? Hur ska det
kommuniceras? Om du kan följa elevernas arbete i olika dokument - kan du synkront
kommentera deras arbete. Hur ser du vad eleverna gör och arbetar med?

Kommunikation

En viktig del i distansundervisningen är att få kommunikationen att fungera. Det
gäller i lika hög grad kommunikationen mellan dig och eleverna som den mellan
eleverna. När undervisningen sker på distans har du flera möjligheter att välja hur
kommunikationen ska ske och på vilket sätt, asynkront eller synkront. Du kan välja
att kommunicera med både bild och ljud, endast ljud eller via skriven skrift. Om du
vill skapa en ökad social närvaro bör du överväga att ses via videolänk. Som lärare
behöver du vara mer aktiv när ni inte ses fysiskt och se till att kommunicera synkront
med eleverna. Elever vill gärna ha mer kontakt än vad man tror. Vänta inte på att de
ska höra av sig om de kör fast. Det är viktigt att skapa utrymme för eleverna att uttrycka sig. Detta sker inte automatiskt utan behöver organiseras för. Involvera
gärna eleverna i förberedelser och planering av aktiviteterna, så lång möjligt utifrån
deras kunskaper och erfarenheter.

Förslag:
● Om diskussionen ska ske asynkront i ett diskussionsforum: Ge tydliga
instruktioner kring vad som ska diskuteras - om de ska delge sina
erfarenheter, jämföra något eller diskutera ett visst ämne. Om du vill att
eleverna ska kommentera varandras inlägg behöver det också
kommuniceras. Stötta eleverna genom att vara en god förebild. Ställ till
exempel öppna frågor, ge beröm, lyft fram, fördela ordet mellan eleverna och
be någon att reflektera över en annans elevs inlägg för att stötta
diskussionen.
● Samla frågor, svar, kommentarer och ideer i olika dokument som alla elever
kan ta del av. Använd gärna elektroniska anslagstavlor.
● Skapa förhållningsregler - hur kommunicerar vi med varandra, vilken ton ska
vi använda? Det är viktigt att vara tydlig med vikten av att respektera varandra
även i olika digitala forum och via chatt.
● Var tydlig med vad som är en öppen, fri diskussion och vad som eventuellt
ska bedömas.
● Följ gärna Salmons modell kring hur du kan bygga upp undervisning och
lärande på distans.

https://www.gillysalmon.com/five-stage-model.html
Förslag på verktyg:
Padlet - en elektronisk anslagstavla för att dela kunskap, tankar, funderingar med
varandra

Generella tips!

● Skapa uppgifter som utgår från vad som händer just nu. Skapa uppgifter som
relaterar till situationen, s.k. autentiska uppgifter. Samarbeta med dina
kollegor och ta fram uppgifter tillsammans som behandlar samma tema utifrån
era olika ämnen.
● Be eleverna att etablera en lugn plats och be dem att hålla tider, ta raster
o.s.v. Struktur i vardagen är A och O för att få något gjort när undervisningen
sker på distans. Att studera hemma innebär stora utmaningar för eleverna och
det krävs disciplin för att inte bli distraherad och göra annat.
● Balansera det individualiserade lärandet. Digitala lärmiljöer ger stora
möjligheter att individualisera. Det behöver dock kombineras med sådant som
innebär att eleverna aktiveras och får möjlighet att interagera med andra.
● Håll ordning på lösenord till de olika miljöerna både för din egen del och för
eleverna. Om eleverna arbetar på andra enheter än de som de har i skolan
kanske lösenord inte sparas automatiskt vilket kan utgöra ett hinder för
eleverna att komma in i de digitala lärresurserna och komma åt relevant
material.
● Följa det ordinarie schemat så långt det går!

Tips på webbsidor

Fjarr.nu - Sida med information och nyheter kring fjärrundervisning
FJÄRRUNDERVISNINGEN, LÄRARBRISTEN OCH SKOLANS DIGITALISERING
En artikel av Stefan Pålsson kring fjärrundervisningen.
Skolahemma.se - I och med Covid-19-viruset har RISE på uppdrag av Skolverket och i
samverkan med SKR, Swedish Edtech Industries, och UR tagit fram en sida som ska stötta skolhuvudmän och lärare att undervisa på fjärr- och distans.
Gilly Salmon E-tivities
Alastair Creelmans blogg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Undervisa på distans - Tips och råd | ifous.se

# data[].attributes.attachment_link.description
2020-03-19 Nedan följer några tips och råd för dig som ska undervisa på distans. Dokumentet är sammanställt av Anna Åkerfeldt, Fil. Dr. i didaktik och process- och projektledare inom FoU-programmet: DigiLi - Digitala lärmiljöer - likvärdig utbildning med fjärr-och distansundervisning i samarbete med deltagare i programmet. Mer information om FoU-programmet DigiLi.

# data[].attributes.body
Sfi, kurs B - demo

# data[].attributes.attachment_link.title
Läromedel för Sfi | Digitala läromedel från Digilär

# data[].attributes.attachment_link.description
Våra kompletta digitala läromedel för Sfi är utformade för att helt och hållet ersätta den tryckta läroboken. Prova gratis redan idag!

# data[].attributes.body
OBS, för att använda på mobilen behöver eleven ladda ner appen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
25 mars 2020

"Var noggrann med en tydlig inledning på lektionen: Det här ska ni lära er i dag."

Rådet är ett av flera som Anna Åkerfeldt, processledare inom Ifous-programmet Digitala lärmiljöer, ger till alla lärare som över en natt fått ställa om till distansundervisning. Hon understryker vikten av struktur - viktig i all undervisning men särskilt när den sker på distans.

Det här brevet har vi fyllt med stödmaterial, råd, idéer, tips och kunskaper om fjärr- och distansundervisning. Bland annat länken till Skola hemma där Skolverket tillsammans med myndigheter, forskare och företag samlat information och hjälpmedel för skolorna.

God läsning!

Skolportens redaktion

UR ställer frågor till Robert Olofsson, undervisningsråd på Skolverket, och Satu Harnesk från Skolledarförbundet, om vad som förväntas av lärare. (webb-tv)
UR

Coronaviruset gör att fjärr- och distansundervisning är aktuellt för många lärare och elever. Materialet hos Digitala lektioner är kostnadsfritt, lätt att bearbeta och passar perfekt när eleverna jobbar hemifrån.
Digitalalektioner.se

Distansundervisning i Sverige - grupp på Facebook för erfarenhetsutbyte
Distansundervisning i Sverige

Vi på Natur & Kultur och Digilär vill säkra att du som lärare har allt du behöver för din distansundervisning och erbjuder dig och dina elever fri tillgång till digitala läromedel vårterminen ut.
Natur & Kultur

Sociala medier fylls med många kreativa inlägg från landets slöjdlärare.
Slöjdportalen

With 850 million children worldwide shut out of schools, tech evangelists claim now is the time for AI education.
The Guardian

Visste du att Skolporten bevakar ett hundratal nyhetskällor, organisationer, lärosäten och myndigheter varje dag? Prenumerera på våra nyhetsbrev så missar du inga viktiga skolnyheter!
Läs mer om Skolportens nyhetsbrev

# data[].attributes.attachment_link.description
25 mars 2020 "Var noggrann med en tydlig inledning på lektionen: Det här ska ni lära er i dag." Rådet är ett av flera som Anna Åkerfeldt, processledare inom Ifous-programmet Digitala lärmiljöer, ger till alla lärare som över en natt fått ställa om till distansundervisning.

# data[].attributes.headline
Göteborgsregionens hemsida med översikt över digitala verktyg för undervisning

# data[].attributes.subject
Göteborgsregionens hemsida med översikt över digitala verktyg för undervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi hjälper dig att komma igång med, genomföra, utvärdera och utveckla distansundervisning och att välja digitala verktyg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Canva is a free-to-use online graphic design tool. Use it to create social media posts, presentations, posters, videos, logos and more.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lämna in uppgift på classroom (arabiska)

# data[].attributes.body
En digital whiteboard från Google

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Förutom de vanliga apparna ( t ex Google Drive, Google Mail, Google Classroom) finns inom Google flera andra användbara program. En av dem är Google Jamboard.

Jamboard fungerar som en digital whiteboard, en digital tavla där man kan skriva text, lägga till bilder, länkar och annat. Till skillnad från en vanligt whiteboard så kan man skapa flera sidor inom samma Jam. Ett bra sätt att arbeta med till exempel olika grupper, där varje grupp få en egen sida att arbeta på.

Jamboard sparas i Google Drive och kan delas med andra på samma sätt som alla dokument från Google.

Jamboard finns som en app till mobil eller surfplatta. På datorn kan man starta en Jamboard från Google Drive, men man kan även starta den i Google Meet genom att välja Whiteboard (starta en Jam).
Vill du läsa vad Google säger om Jamboard kan du göra det HÄR.
Detta inlägg postades i Veckans tips och märktes Google, Google Apps, Veckans tips den av .

# data[].attributes.attachment_link.description
Förutom de vanliga apparna ( t ex Google Drive, Google Mail, Google Classroom) finns inom Google flera andra användbara program. En av dem är Google Jamboard. Jamboard fungerar som en digital whiteboard, en digital tavla där man kan skriva text, lägga till bilder, länkar och annat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På Instagram samlade jag julen 2018 ihop till "Språk och IKTs julkalender 2018" med digitala resurser att använda i undervisningen. Kika gärna där - länk här! Klicka på varje bild för att läsa mer om varje verktyg.

Följande rubriker hittar du på den här sidan: Kollaborativa kommentars- & delaytor, Kollaborativa skrivytor, Källkritik, Upphovsrätt, Egna bloggar, hemsidor och wikis, Ytor för att flippa videoklipp, Digitala responssystem, Flippytor, Namnslumpare & gruppskapare, URL-förkortare, Film & livesändning, Skärminspelning, Serier & animeringar, Presentationer, Tankekartor, Tidslinjer, Infografik, Sociala bokmärken, Ordmoln, Fria bilder, Bildredigering, Kartor & statistik, Podcast & ljudredigering, Programmering & kodning, Spel, Alternate reality spel, Samarbeta med andra lärare/klasser.

För att slippa skrolla så mycket på sidan föreslår jag att du gör en sökning på den rubrik du vill läsa mer om. Prova "Kringla+F/H" (Mac) eller "Ctrl+F/H" (PC).

KOLLABORATIVA KOMMENTARS- & DELAYTOR

Kollaborativa kommentars- och delaytor kan bland annat användas för att snabbt fånga upp var eleverna befinner sig, hur de har förstått mål och syfte med arbetet. Inledningsvis, under eller i slutet av en lektion/ett projekt kan man ge eleverna möjlighet att dels formulera för sig själva och dels återkoppla till läraren hur de uppfattat målet, genomgången eller instruktionerna. Det brukar kallas för exit tickets och jag och mina elever brukar använda oss av följande kanaler för detta ändamål.

Padlet - padlet.com - Många lärare använder sig av post-it-lappar för att synliggöra tankar och idéer. Vill man fortsätta med den strukturen är Padlet ett utmärkt och användarvänligt verktyg att använda då det fungerar ungefär som en kollaborativ digital anslagstavla. En bildguide finns här!

Flipgrid - flipgrid.com - är en digital resurs för att spela in, samla, dela och återkoppla på diskussioner, samtal och presentationer. Eller egentligen allt som kan göras muntligt och spelas in i undervisningen. Flipgrid nås enkelt via en webbläsare eller laddas ner som gratisapp. Den grundläggande tanken är att aktivera eleverna och att de ska ges möjlighet att lyssna och titta på varandras inspelningar för att på så vis lära av och med varandra. Som lärare kan man även ge feedback på elevernas inlägg (som mejlas till eleven). En guide till Flipgrid finns här!

Whiteboard.fi är ett bra webbaserat alterntiv för alla lärare som (i en 1-till-1-miljö) använder sig av mini-whiteboards för att öka elevaktiviteten i klassrummet genom att låta alla elever svara på samma fråga. Eleverna kan antingen skriva eller rita sina svar och allas svar dyker upp på din skärm. Eleverna ser inte automatiskt varandras svar så välj om du vill visa elevernas svar på storbild eller om det räcker med att du ser dem. Ingen inloggning krävs, eleverna skriver in den kod du ger dem via whiteboard.fi. Du kan radera enstaka elevers tavlor eller alla på en gång så snart du vill ställa en ny fråga. Efter 120 minuters inaktivitet stängs rummet och allas svar raderas permanent.

VoiceThread - voicethread.com - Ett webbaserat presentationsverktyg i vilket man kan skapa bild- och videopresentationer som sedan kan kommenteras av inloggade deltagare via antingen text, video eller ljud. Inloggade deltagare kan välja mellan att skriva eller spela in (med eller utan bild) en kommentar som sedan dyker upp vid sidan av presentationsbilden och på så vis kan alla ta del av varandras kommentarer.

AnswerGarden - answergarden.ch - En slags digital anslagstavla/brainstormingverktyg som med fördel kan projiceras på storbild eftersom elevernas ord dyker upp i realtid. Alla med länken kan skriva in ett eller flera ord på sammanlagt 20 tecken, som sedan dyker upp i den stora rutan under när man klickat på "Submit". Vartefter som eleverna skriver in oliak ord genereras ett ordmoln. Man kan även klicka "rösta" på ett ord genom att klicka på ordet och sedan "Submit". De ord som får flest "röster" blir större. Ordmolnet som bildas kan delas med andra via sociala medier eller bäddas in på andra platser på nätet. Om något olämpligt ord dyker upp kan läraren som administratör enkelt gå in och radera ordet om man inledningsvis skapar ett lösenord.

Linoit - linoit.com - En digital kollaborativ anslagstavla på vilken man kan sätta upp post-it-lappar i olika färger, bilder, länkar, videoklipp etc.

KOLLABORATIVA SKRIVYTOR

Med MeetingWords ( meetingwords.com) skriver man tillsammans i samma dokument via en delad länk. Alla författare får en egen färg och allt som skrivs av en person blir överstruket av den egna färgen. Kan användas inom många olika ämnen då till exempel (i det här fallet skriftliga) diskussioner i smågrupper, gemensamma minnesanteckningar och texter brukar vara naturliga inslag i flera olika ämnen. En kort guide finns här!

Google Docs ( docs.google.co m) fungerar på liknande sätt som MeetingWords förutom att personen som skapar dokumentet behöver ha ett Google-konto. Skriv tillsammans i samma dokument via en unik länk. Kommentera det som skrivits genom att infoga kommentar. Full guidning finns här!

PrimaryPad - primarypad.com är ett annat alternativ för kollaborativt skrivande!

KÄLLKRITIK

Viralgranskaren - metro.viralgranskaren.se - Vad är sant och vad är falskt? Viralgranskaren hjälper till att reda ut!

Lilla Viralgranskaren - här finns material att ladda ner!

Bamses källkritik - här finns underlag att ladda ner! Ett rykte om ett monster i Mörka skogen får snabbt spridning bland Bamse och hans vänner. Men är det någon som har kollat att det verkligen finns ett monster i Mörka skogen? Vem är egentligen källan? I samarbete med bland annat internetforskaren Elza Dunkels tar Bamse nr 2 upp högaktuella ämnen som ryktesspridning och källkritik på nätet.

Internetstiftelsens kurs om källkritik En grundkurs för den som vill arbeta med att utveckla sitt källkritiska tänkande. I den här kursen lär man sig att kritiskt granska webbplatser och deras innehåll. Den innehåller allt ifrån videolektioner till case och man får ett personligt intyg efter slutförd kurs.

UR:s serie om källkritik "Är det sant?" Programmet som hela tiden ställer frågan: Är det sant? Syftet med serien är att eleverna ska förstå hur media fungerar, att uppmana till källkritiskt tänkande och att ge dem en förståelse för sin egen roll som publicister på bloggar och i sociala medier.

UR:s serie om källkritik "Hur vet du det?" En tv-serie om källkritik för barn på lågstadiet i åldrarna 6-9 år. Tanken är att barnen efter att ha sett programmen ska kunna söka fakta och förhålla sig källkritiskt till all information och reklam som når dem i deras tillvaro. De ska dessutom ha kunskap om risker och möjligheter vid egen publicering på Internet. I den här serien möter du Jenny Josefsson som fick sparken från sitt jobb på tv eftersom hon aldrig kollade några informationskällor. Nu ska hon starta en vlogg om hundar och ger sig ut i en djungel av information för att leta fakta. Till sin hjälp har hon sin källkritiska och trogna hund Kjell och några barn som kallar sig Källkritikerna. De dyker upp när nöden är som störst med de fem källkritiska superfrågorna.

Skolverkets sajt "Kolla källan" Kolla källan handlar om källkritik, upphovsrätt och integritetsfrågor i förhållande till internet och sociala medier. Webbsidorna innehåller artiklar och intervjuer med lärare, bibliotekarier och forskare. Materialet kan användas som stöd för undervisning och för klassrumsdiskussioner om källkritik.

UPPHOVSRÄTT

Skolverkets sajt om upphovsrätt. Här hittar du även fem olika lärarguider i upphovsrätt som är tänkta att ge vägledning till hur man kan använda bilder, filmer, tv- och radioprogram, musik, internet och texter i skolan.
Webbstjärnans kurs om Creative Commons.
Creative Commons - creativecommons.se

EGNA BLOGGAR, HEMSIDOR & WIKIS

Webbpublicering är en bra metod att använda om du och dina elever vill att fler ska kunna ta del av ert arbete. Det finns olika plattformar att använda sig av, nedan länkas till några stycken.

WordPress.com ( sv.wordpress.com) erbjuder många funktioner och är enligt många det bästa bloggverktyget. Det kan ta en liten stund att sätta sig in i de olika funktionerna, men det är verkligen värt besväret.

WordPress.org ( wordpress.org) är gratis (kräver dock eget webbhotell). Kom igång med WordPress med Webbstjärnans steg-för-steg-guide.

Blogger ( blogger.com) är ett bloggverktyg ägt av Google, som är något mer lättnavigerat men har lite färre funktioner än WordPress. Elever som inte bloggat tidigare brukar uppfatta Blogger som enklare än WordPress, men många avancerar till WordPress när de väl fått smak för bloggandet.

Med Google Sites ( sites.google.com) kan du skapa en egen webbplats ungefär lika enkelt som du skapar en Power Point-presentation. Precis som med de flesta av Googles tjänster kan detta även göras kollaborativt (tillsammans med andra). På en Google Site kan du och dina elever publicera i princip vilket material som helst, till exempel texter, enkäter, kalkyler, presentationer, videoklipp, blogginlägg och bilder.

Moobis ( moobis.se) WordPressbloggar och sajter för skolan. MLabs är ett obundet projekt startat av Micke Kring och Martin Claesson, båda verksamma i skolan, med syfte att lyfta fram nya digitala möjligheter i skolan.

Wikispaces ( wikispaces.com) Skapa en egen wiki (ungefär som ett eget Wikipedia)! Wikispaces är gratis för alla som har för avsikt att använda wikin i utbildningssyfte (klicka i "Educational use"). Wikitekniken kan användas för att få eleverna att samarbeta i samband med ett webbpubliceringsprojekt, där de tillsammans får bygga upp en wiki kring ett ämne. I en wiki bestämmer man själv över innehållet. Resultatet ser ut som en webbplats med olika sidor som fylls av text, bilder, videoklipp och länkar.
Skolbloggen - skolbloggen.se
YTOR FÖR ATT FLIPPA VIDEOKLIPP

Alla ovanstående resurser för webbpublicering kan naturligtvis användas för att flippa material, så även videoklipp. Men det finns några finfina resurser med vilka man även kan ställa frågor direkt i videoklippet som eleverna svarar på, ofta utan att ens behöva logga in utan bara genom att ange sitt namn. Det bästa av allt? Du som lärare får en sammanställning över elevernas svar direkt till ditt konto och kan på så vis enkelt få en överblick över hur eleverna har tillgodogjort sig innehållet i videoklippet, vilka tankar, idéer och eventuella frågor som har väckts etc.

Via verktyget Vizia kan du lägga till frågor i videoklippet (antingen som en öppen fråga, flervalsfråga, omröstning eller så kallad "call to action" - då kan man klistra in en länk som eleverna klickar på för att komma vidare till en annan sida/videoklipp/bild/etc). Man kan även välja om man vill klicka i "Gate video" - då måste den som tittar först skriva in sitt namn och sin mejladress. Tänker mig att Vizia kan fungera som ett alternativ till antingen Zaption nedan eller till YouTubes annoteringsverktyg (om man väljer att ge eleven feedback i form av frågor som man vill att hen ska besvara).

Scalable Learning ( scalablelearning.com) - det svenska verktyget Scalable Learning gör det möjligt att skapa interaktiva inspelade lektioner där du som lärare lägger in frågor. Studenterna måste svara på dessa för att kunna fortsätta se filmen och läraren får ett underlag innan själva träffen. Läs mer om Scalable Learning här!

TEDed ( ed.ted.com) - skapa egna lektioner med utgångspunkt ur ett utvalt TED Talk.

Tes Teach ( tes.com/lessons) -

EdPuzzle ( edpuzzle.com) -

Vialogues ( vialogues.com)

DIGITALA RESPONSSYSTEM

Mentimeter ( mentimeter.com) är ett digitalt responssystem som kan användas för omröstning, utvärdering och återkoppling. Det kan även tydligt bidra till att synliggöra för eleverna att de faktiskt lär sig. Prova att ge eleverna en fråga kopplad till något ni gått igenom och se vilket alternativ som får flest röster. På så vis kan ni tillsammans avgöra om ni behöver repetera eller om ni är redo för att gå vidare. Skapa ett konto här!

Socrative ( socrative.com) är, jämfört med Mentimeter, ett lite mer avancerat digitalt responssystem där man även, om man vill, kan få reda på vem som lämnat vilket svar. Med hjälp av Socrative kan man som lärare välja om man vill ställa en fråga muntligt som eleverna besvarar via sina enheter (mobil, dator eller surfplatta) eller om man vill att de ska göra en hel quiz med flervalsfrågor under eller efter lektionen. Här finns en guide till Socrative!

Kahoot ( getkahoot.com) är ett digitalt spelbaserat responssystem. Skapa konto på getkahoot.com och lotsa eleverna till kahoot.it när det är dags att spela. Det webbaserade verktyget används av många lärare idag för att öka elevaktiviteten och för att stämma av och synliggöra vad eleverna har lärt sig. Du kanske har någon tipspromenad, quiz eller frågesport som du brukar använda mer analogt med eleverna? Prova att lägga in frågorna (och svarsalternativen plus det rätta svaret) i Kahoot och låt eleverna svara antingen individuellt via sina egna enheter eller i par eller smågrupper. En kort guide till Kahoot finns här. Skapa ett konto här!

Quizlet ( quizlet.com) Ursprungsversionen är till för att öva ord och begrepp på egen hand (man kan alltså som lärare eller elev skapa egna klassiska gloslistor och öva på dessa på olika sätt). Quizlet Live är en trevlig "nyhet". Tidigare har eleverna mest använt Quizlet för att öva ord och begrepp på olika språk genom att antingen man som lärare förser dem med ordlistor eller att de skapar egna och övar via dem. Nu kan man även spela i klassrummet - lagvis! Det som man kanske saknat med andra digitala spelbaserade responssystem som tex Kahoot är ett naturligt samarbetsmoment. Nu blir eleverna automatiskt indelade i lag (man måste vara minst 4 stycken som spelar), sätter sig tillsammans och får hjälpa varandra att svara rätt på frågorna. Suveränt för att höja lagandan, vikänslan och elevaktiviteten tänker jag! Här finns en bildguide till Quizlet!

Google Formulär ( drive.google.com) Med Google Formulär kan man skapa onlineenkäter och enkla diagnostiska prov av olika slag, till exempel lucktester eller flervalsfrågor. Svaren sammanställs direkt när eleverna är klara och klickar på "Skicka" i ett kalkylblad. Nu finns det även en självrättande quiz-funktion - läs om den här!

Plickers ( plickers.com) Responssystem på papper. En bra kombination av det analoga och digitala. Plickers är ett bra alternativ för dem som inte har tillgång till digitala enheter i samma utsträckning som på 1-till-1-skolor. Det är ett responsverktyg som låter eleverna svara på frågor via QR-papperskort som de håller upp i klassrummet. Varje elev får ett Plickers-kort och när läraren ställer en flervals- eller sant/falskt-fråga väljer eleverna ett av alternativen och håller sedan upp sitt papperskort. Läraren skannar av elevernas papperskort via kameran i Plickers-appen och via kameran genereras en översiktsbild över vilka som svarat vad. Här finns en guide till Plickers!

Survery Monkey - sv.surveymonkey.com

Infuse Learning - infuselearning.com

NAMNSLUMPARE & GRUPPSKAPARE

.

Lite beroende på elevgrupp så brukar jag i princip alltid rekommendera tekniken (läs artikeln i Grundskoletidningen här) som väldigt kort förklarat går ut på att istället för att eleverna räcker upp handen för att svara på frågor så slumpas deras namn med hjälp av någon slags namnslumpare. Funkar förstås helt analogt också (glasspinnar eller papperslappar) men är för många lite mer visuellt tilltalande när det är digitalt på storbild. Jag använder mig oftast av webtools.itgonline.se.

Testa till exempel "Hero Selector" från Teachstarter.com eller

Namnslumpare - primaryschoolict.com/random-name-selector - ett annat alternativ på namnslumpare.

Klassrumsmöblering - superteachertools.net/instantclassroom - Testa att möblera om klassrummet på ett kick.

Gruppskapare - superteachertools.net/instantclassroom/group-maker - Skapa grupper enkelt och slumpvist.

URL-FÖRKORTARE

Ibland när man vill dela länkar och inte har möjlighet att hyperlänka kan länkarna bli onödigt långa. Det är ofta praktiskt att kunna korta ner långa länkar till mer behändiga format och det finns flera tjänster för detta ändamål på webben. De kallas URL-förkortare. (URL står för uniform resource locator och är ett annat ord för webbplatsadressen.) Man klistrar helt enkelt in sin långa ursprungslänk (URL) som via URL-förkortaren blir så pass kort att man - om nödvändigt - kan bokstavera den. Ofta behändigt i klassrummet när man vill att eleverna till exempel ska gå in på en viss sida, till exempel en Padlet eller ett Google-formulär.

Googles egen URL-förkortare finns på goo.gl. Andra varianter är och . För mer skräddarsydda URL:er kan man använda min korturl.com.

FILM

Film brukar ofta vara ett uppskattat inslag i undervisningen. Tidigare har man kanske främst använt detta medium som konsument av andras filmer. Men idag finns det många olika tjänster för att skapa sina egna filmer, varav och Movie Maker (PC) är videoredigeringsprogram som fungerar fint att redigera film med.

Animoto ( animoto.com/education) är en webbtjänst med vars hjälp du kan skapa film av bilder, videoklipp och musik. Du väljer själv material, i vilken ordning det ska visas och vilken Animoto-mall du vill använda. Animoto analyserar sedan det inlagda materialet och resultatet blir en trailerliknande film. Videoklippen kan sedan läggas ut på YouTube, bäddas in på andra webbplatser eller helt enkelt visas i klassrummet.

Vyond ( vyond.com) är en webbplats för de som vill göra film av animerade/tecknade figurer. Många av mina elever har använt gratisversionen och de enklaste funktionerna för att skapa allt ifrån egna dialoger på spanska till informativa videoklipp om formella texter på engelska. Börja med att välja bakgrund/miljö och vilka karaktärer som ska vara med. Dialogerna skapas antingen genom att skriva in replikerna i en talsyntesruta eller genom att spela in sin egen röst via datorns mikrofon. 14 dagars gratis provperiod.

Videoscribe - videoscribe.co

Video Slides - ctrlq.org/video-slides

LIVESÄNDNING/STREAMING

Idag kan man livesända video via flera sociala medier, till exempel Facebook och Instagram. Läs gärna det här blogginlägget om Periscope (från 2016 då diskussionen begav sig) som även tar upp livesändning i skolan.

Bambuser ( bambuser.com) - En gratis webbresurs/app som gör det möjligt att direktsända det man filmar med sin mobiltelefon, surfplatta eller datorns webbkamera.

( persicope.tv) - En app via vilken man kan livesända video. Läs mer om Periscope här!

SKÄRMINSPELNING

Med ett skärminspelningsverktyg spelas allt som visas på datorns skärm in samtidigt som rösten spelas in via datorns mikrofon. Som lärare använder jag skärminspelning till exempelvis korta instruktioner, genomgångar som eleverna kan titta på när de är mottagliga och för att ge muntlig feedback på elevarbeten. Eleverna använder det bland annat för att spela in berättelser, kamratrespons och presentationer.

I videoklippet nedan förklarar jag hur man gör en skärminspelning med hjälp av Screencast-o-matic (gränssnittet är inte exakt likadant i dagsläget, men funktionerna är desamma):
Om du är på en dator: Om du har en Chromebook: Om du vill använda någon app (iPad):
Det finns många olika skärminspelningsverktyg - de flesta är gratis och relativt enkla att använda.

iPad/iPhone:
Skärminspelning finns inbyggt i iOS - se instruktion här.

SERIER & ANIMERINGAR - DIGITALT BERÄTTANDE

Att jobba med serier, egna avatarer och animerad film fungerar bra när man till exempel arbetar med att sammanfatta längre texter eller filmklipp, som inspiration till ett nytt arbetsområde eller för eleverna att använda som ett kreativt uttryckssätt.

Pixton Comics ( pixtoncomics.com) Skapa egna seriestrippar gratis. Ett favoritverktyg. En liten varning dock: man kan bli sittandes ganska länge och pilla med de olika karaktärerna - kom ihåg att påminna eleverna om att lägga fokus på rätt saker!

Med Storybird ( storybird.com) kan du och dina elever skapa egna bildsagor. Den närmaste analoga liknelsen är barnböcker, men det finns ingenting som hindrar användaren från att berätta en lite allvarligare och längre historia. I Storybird finns massor av bilder som kan användas fritt för att illustrera elevernas berättelser. Man kan antingen välja att skapa sin historia ensam eller tillsammans med andra, som man i så fall enkelt bjuder in via mejl. När sagan är färdig kan man välja om man vill att den ska vara offentlig för alla, privat eller om bara vissa utvalda ska kunna se den. Här finns en guide till Storybird!

Plotagon - plotagon.com - är en prisbelönt applikation för PC, Mac och iOS som i dag används av tusentals lärare och studenter världen över. Programmet har ett unikt användargränssnitt som fokuserar på ett skrivet manus, där användaren skapar sin film genom att skriva, lägga till känslor, animeringar och ljudeffekter. Eftersom programmet är så lätt att använda är det mycket populärt bland lärare, både för att själva skapa material och för skapande av och tillsammans med elever i alla åldrar.

Comics Head - comicshead.com - I Comics Head får man skapa seriestrippar med egna bilder eller genom att använda det väl tilltagna biblioteket med färdig rekvisita och karaktärer. Man bygger upp en handling genom att kombinera bilderna med pratbubblor som man fyller med text och/eller ljudinspelningar.
Cartoonize - cartoonize.net
Voki ( voki.com) är en webbtjänst där man kan skapa en egen talande avatar, det vill säga en tecknad figur. Genom de detaljerade valen kan man välja mellan allt ifrån om avataren ska likna en själv, om den ska se ut som en japansk Manga-figur till att den ska se ut som en snögubbe. En liten varning måste utfärdas då man lätt kan bli sittandes en lång stund med detaljarbete - kom ihåg att lägga fokus på rätt sak!

Little Bird Tales - littlebirdtales.com

PRESENTATIONER

Att kunna presentera sina egna, eller någon annans, tankar och idéer är en värdefull kompetens och omnämns i flera av skolans styrdokument. Det finns många olika digitala verktyg för att skapa presentationer online, antingen på egen hand eller tillsammans med andra.

Slideshare - slideshare.net - Presentationernas YouTube. Gör en sökning här innan du uppfinner hjulet! 🙂 Ofta finns det presentationer att återanvända eller inspireras av.

Prezi ( prezi.com) är ett webbaserat presentationsprogram som kan ge en presentation en helt annan dimension. Med Prezis hjälp kan du, antingen på egen hand eller tillsammans med andra, skapa en digital tankekarta där du sedan kan zooma in på utvalda delar. Till skillnad från till exempel PowerPoint kan du via det helt utzoomade visningsläget visa dina åhörare hela din presentation som en tankekarta, vilket gör det lättare för dem att förstå helhetsbilden.

Popplet ( popplet.com)) är ett webbaserat kollaborativt presentationsverktyg, det vill säga det går att redigera sin Popplet-presentation tillsammans med andra. I en Popplet visas allt tillagt material som en överskådlig tankekarta i vilken man kan zooma in och ut. Popplet påminner en del om Prezi men Popplets gränssnitt tilltalar ofta de lite yngre eleverna och är aningens enklare att lära sig.

Google Presentation ( drive.google.com) påminner mycket om Power Point i struktur och layout med den skillnaden att det är lite enklare att förstå sig på då det rymmer färre funktioner. För att skapa en presentation i Google Drive behöver man ha ett konto och vara inloggad. Det är dock bara personen som skapar presentationen som behöver ett konto då hen kan välja att dela presentationen genom att ange att alla med länken till presentationen får redigera den.

Thing Link - thinglink.com Skapa interaktiva bilder genom att ladda upp en bild och sedan tagga den med en länk till en annan webbsida, till exempel ett YouTube-klipp, ett Googlefrågeformulär, en bild, en låt eller vad som helst som har en webbadress knutet till sig. Läs om hur Camilla Askebäck Diaz har använt Thing Link som en interaktiv adventskalender.

Calameo - calameo.com Med Calameo kan man skapa en tidskrift, en presentation eller ett dokument för att sedan dela med resten av världen. Det går även att infoga videoklipp eller ljudfiler. Gratis och iPadvänligt!

Glogster ( edu.glogster.com) Med den webbaserade gratistjänsten Glogster kan man skapa interaktiva digitala kollage i vilka man kan infoga till exempel ljud, bilder, videoklipp, serier, diagram och text.

Emaze (emaze.com) I Emaze kan du lägga in bilder, importera befintliga powerpoints, text och enkla grafiska element för att anpassa varje "slide".

Sway - sway.com - ingår i Microsoft Office 365. Skapa visuellt slående nyhetsbrev, presentationer och dokument på några minuter.

Haiku Deck - haikudeck.com

DragOnTape - dragontape.com

TANKEKARTOR

Tankekartor gör det enkelt att organisera idéer och resurser, att åskådliggöra samband och få överblick. Många lärare och elever använder tankekartor för att synliggöra tankar och idéer och för att brainstorma. Digitala kollaborativa tankekartor är bra verktyg för att synliggöra elevernas tankar och idéer och fungerar även utmärkt att använda för att samla ihop exit tickets.

MindMup - mindmup.com

Mindmeister - mindmeister.com

TIDSLINJER

Ett sätt att visualisera och tydliggöra arbetsgång och progression är att använda sig av tidslinjer. På det sättet kan det till exempel bli tydligare för eleverna vad som ska göras under kursen och vid vilken tidpunkt detta ska göras. Många elever upplever att det är lättare att förstå kursen som helhet och hur de olika momenten hänger ihop om den visualiseras med hjälp av en tidslinje. Och självklart kan tidslinjer användas som ett presentationsverktyg!

TimelineJS - timeline.knightlab.com

Tiki-Toki - tiki-toki.com

MyHistory - myhistro.com

I sammanhanget med tidslinjer måste även( gapminder.org) nämnas. Det är egentligen vad man kan kalla ett statistikverktyg där man kan göra jämförelser över tid mellan olika länder inom många olika förbestämda områden, vilka bygger på pålitlig befintlig statistik. Gapminder är ett väldigt visuellt verktyg där man tydligt kan bilda sig en uppfattning över hur utveckling sker över tid. Användningsområdena inom undervisning är i princip oändliga och det finns även en särskild undervisningssektion.

INFOGRAFIK

Infografik är ett sätt att göra information enklare att förstå och mer överblickbar med hjälp av bilder. Man brukar använda begreppet infografik när man försöker förklara större skeenden, statistik, en mängd data eller andra fakta med hjälp av illustrationer som visualiserar informationen.

Piktochart - piktochart.com

SOCIALA BOKMÄRKEN

Ofta räcker det med att lägga till länkarna som favoriter i sin webbläsare men det finns även speciella så kallade sociala bokmärkestjänster för att samla, organisera och dela länkar till webbsidor som man vill spara på en plats. De kan även nås från vilken enhet som helst som har en internetuppkoppling genom att man loggar in via webbläsaren.

Pinterest ( pinterest.com) Samla ihop, organisera och dela användbart material online via det sociala nätverket Pinterest. Det fungerar som en digital anslagstavla där användarna samlar ihop, eller "pinnar", länkar, bilder eller videoklipp på en och samma plats. Man kan sedan organisera materialet i olika så kallade "boards" (anslagstavlor). Anslagstavlorna kan även göras kollaborativa så att man tillsammans kan samla material.

Pearltrees ( pearltrees.com) Till skillnad från de mer textbaserade bokmärkestjänsterna Diigo och Delicious är Pearltrees helt uppbyggt kring ett visuellt gränssnitt. Utöver att vara en social webbplats där man kan diskutera länkarna med andra blir det ganska fina "länkträd" där varje sparad länk ser ut som en liten pärla (därav namnet).

Diigo ( diigo.com) är en av de vanligaste sociala bokmärkestjänsterna. Via dessa tjänster kan man individuellt eller kollaborativt spara och kommentera de sidor man sparar som bokmärken.
Läs mitt blogginlägg om ordmoln i undervisningen!
ORDMOLN

I ett ordmoln visas de mest frekvent förekommande orden i en text, varav de allra mest förekommande syns tydligast (störst). Kopiera den text du vill arbeta med och klistra in den i textrutan på Wordle eller Tagxedo. Där görs texten automatiskt om till ett ordmoln som visualiserar textens vanligaste ord. Du kan sedan välja maximalt antal ord, layout och design. Ordmolnet till höger visar de 50 vanligaste orden i min senaste bok.

PROGRAMMERING & KODNING

IIS Digitala lektioner - digitalalektioner.iis.se - är en satsning från Internetstiftelsen i Sverige, IIS, vars syfte är att vara en öppen digital lärresurs för att möta de läroplansändringar som sker hösten 2018 när digital kompetens och programmering skrivs in i läroplanen. Testa till exempel lektionen "Varför behöver vi förstå programmering?"

Årstaskolans Kursportalen - kurser.arstaskolan.se - en kursportal och lärplattform från Årstaskolan i Stockholm, med kostnadsfria kurser öppna för alla.

Hos Kodakademins kodtips ( kodakademin.se) kan du enkelt filtrera fram olika alternativ för att arbeta med kod, till exempel efter kunskapsnivå, plattform, språk, pris med mera.

KARTOR & STATISTIK

Google Earth - google.com/earth - testa att markera ut olika platser och "res runt" samtidigt som du/eleverna berättar över en skärminspelning!

Google Maps - maps.google.com - förvånansvärt många unga använder inte GPS-appen på sina smarta telefoner. Kanske den app som jag själv använder flitigast (pga väldigt dåligt lokalsinne).

Gap Minder - gapminder.org - här finns en Gapminder-guide på svenska.

Panoramio - panoramio.com

History Pin - historypin.com

PODCAST & LJUDREDIGERING

Det är naturligtvis inte bara musiklärare som kan dra nytta av ljudinspelning i undervisningen. Det finns generellt sett flera fördelar med att eleverna ges tillfälle att höra sig själva prata och presentera. Många elever har vid inspelade redovisningar eller tal upptäckt saker de skulle kunna förbättra, till exempel presentationsstil, struktur och innehåll. Ljud- och röstinspelning kan därför vara en väldigt användbar resurs i lärandeprocessen, oavsett ämne.

Audacity - audacity.sourceforge.net Om man vill redigera sina ljudfiler innan man publicerar dem som podcasts och behöver ett kostnadsfritt ljudredigeringsprogram är Audacity ett bra alternativ. Det är ett kostnadsfritt ljudredigeringsprogram som kan laddas ner och användas i de allra flesta operativsystem. Det finns många instruktionsfilmer och manualer på webben för exakt hur man går till väga för att använda Audacity, men eftersom programmet finns tillgängligt på svenska brukar de flesta inte ha några större problem med att följa de medföljande instruktionerna. Med Audacity kan man skapa professionella radioprogram eller ljudberättelser där man kan mixa ljud och tal och även lägga på olika effekter. Varför inte kombinera Audacity med något annat verktyg, till exempel Soundcloud nedan?

Soundcloud - soundcloud.com Soundcloud är en tjänst på nätet som brukar beskrivas som ljudspårens Flickr. Man kan välja mellan att spela in ljud direkt via sidans ljudinspelare eller lägga upp färdiga ljudfiler, till exempel podcasts skapade via Audacity. Det är fritt fram för andra att gilla och kommentera ljudinspelningarna om man har gjort inställningar som tillåter detta. Allt ljud man lägger upp kan sedan delas med resten av världen via olika sociala nätverk eller via iTunes.

En bra funktion med Soundcloud är att man kan infoga en kommentar vid en specifik tidpunkt i ljudklippet. Detta kan till exempel användas vid en kamratresponssejour om eleverna spelat in ett tal eller liknande. Samma sak gäller om man som lärare spelat in en snabbgenomgång av något. Eleverna kan kommentera vid en viss tidpunkt om det var något som var oklart eller något som de vill att man ska vidareutveckla. Samma förutsättningar gäller såklart för lärare när de lyssnar på elevernas inspelningar. Via Soundclouds egen undervisningssektion finns mer information om hur man praktiskt kan gå tillväga för att spela in och distribuera sina ljud till elever.

PodOmatic - podomatic.com - skapa podd!

Soundbible - soundbible.com - ljudeffekter!

Soundjay - soundjay.com - ljudeffekter!

SPEL

Det finns många fördelar med att använda spel i undervisningen och många olika sätt att göra det på! Gamification och game-based learning har länge varit två ord som förekommit frekvent när man talar om spel i undervisningssammanhang. Kika på nedanstående två slides från min föreläsning "Trendspaning inom utbildningsområdet" för en kort förklaring:

Rezzable.com - Darfur is Dying - Food Force - Free Rice - Mot alla odds - motallaodds.org freerice.com foodforce.com darfurisdying.com rezzable.com
Ulf Jämteruds samling av datorspel - jamterud.se/ulf/digitalkompetens/datorspel

Nobel Prize Educational Games - nobelprize.org/educational

Jeopardy Labs - jeopardylabs.com

ALTERNATE REALITY SPEL

Spel i en alternativ verklighet, mer kända under den engelska terminologin alternate reality games (ARG), är spel som växlar (alternerar) mellan spel och verklighet. Oftast utgår spelen ifrån olika webbplatser och deltagarna får ofta uppgifter som måste utföras i verkligheten.

Cruel To Be Kind, C2BK - cruelgame.com

Chore Wars - chorewars.com

World Without Oil - worldwithoutoil.org

Urgent Evoke - urgentevoke.com

PacManhattan - pacmanhattan.com

Alternate Reality Gaming Network - argn.com

SAMARBETA MED ANDRA LÄRARE/KLASSER

Twitter - twitter.com Det självklara alternativet för ett utvidgat kollegium!
TakingITglobal - tigweb.org

Facebook-grupper - nedan listas några av mina favoritgrupper:

IKT-verktyg Tipsa om IKT-verktyg! Gärna länkar till blogginlägg! Tipsen får gärna vara riktade mot onlineverktyg att använda med elever eller verktyg som eleverna kan jobba med på en dator.

Flippa Klassrummet En grupp för alla oss som vill "flippa klassrummet" (fllipped classroom) för att få möjlighet att få tips och utbyta idéer. Inlägg och länkar är välkomna men bör på något sätt anknyta till gruppens ämne.

Bedömning för lärande Gruppen är en del av webbplatsen bedomningforlarande.se. Vi ser gärna att detta blir en plats där du som som arbetar i skolan kan diskutera bedömning, dela med dig av tips, tankar och idéer om bedömning till andra. Skapa, synliggör och lär tillsammans! Varmt välkommen!

Engelska år 6-9 Här bollar vi ideer och tips på hur ni/vi gör i undervisningen, som ett led i det utökade kollegiet. Bjud in era engelskkollegor.
Välkomna!

Etwinning - etwinning.net

Skype in the classroom - education.skype.com

Webbstjärnan - webbstjärnan.se

# data[].attributes.attachment_link.description
På Instagram samlade jag julen 2018 ihop till "Språk och IKTs julkalender 2018" med digitala resurser att använda i undervisningen. Kika gärna där - länk här! Klicka på varje bild för att läsa mer om varje verktyg.

# data[].attributes.headline
Film och IKT för nyanländas lärande. Webbinarium från AV-media.

# data[].attributes.subject
Film och IKT för nyanländas lärande. Webbinarium från AV-media.