# data[].attributes.body
Farver er et vigtigt filmisk virkemiddel som kan hjælpe med at fortælle om personerne og stedet. Man anvender belysning til at ændre atmosfæren eller udtrykket i scenen. Der er tre former for belysning.

High key: Billedet er oplyst, alle træk er synlige. Symboliserer fred. Sikkerhed fra omgivelserne

Low key: Billedet er generelt lagt i mørke/skygger. Symboliserer uvidenhed. Dyster

Modlys: En lyskilde, som lyser direkte imod kameraet. Dette vil generelt få billedet til at fremstå som silhuetter. Kan symbolisere ensomhed og tristhed.

# data[].attributes.body
Et kamera står på et stativ viser det ro og uforstyrrethed.

Et kamera med meget bevægelse kan signalere dynamik og aktivitet så uro og kaos

Drejere vandret om sin egen akse kaldes det panorering

Drejere lodret om sin egen akse kaldes det tilt

Kamera på en vogn eller skinner som følger et motiv hedder travelling

Zoom ind for at få et motiv tætter på

Zoom ud for at få et motiv længere væk

Rystede optagelser ved at havde den håndholdt bliver det mere hektisk, nervøs og dramatisk situation

Få et indblik i hvordan personen oplever verden

# data[].attributes.body
Den ultranære beskæring: Helt tæt på billedet og afslører mindste detaljer.

Nærbilledet: Følelsesmæssige nuancer og reaktioner. Ofte billeder af ansigtet tæt på.

Halvnær beskæring: Med fokus på personens dialog med andre, fordi man kan se deres reaktioner samt noget af omgivelserne.

Det halvtotale billede: Fokus på kropssprog, samspil mellem personer og de nære omgivelser.

Totalbilledet: Fokus på personens relation til miljøet og omgivelserne.

Supertotalbilledet: Overblik over sted og miljø. God til at indlede en film, da det giver en indledende oversigt over hvor handlingen udspiller sig.

# data[].attributes.body
Klipningen er vigtig for filmens udtryk og virkning på seerne.
Der findes to former for klipning.

Usynlig klipning:
Ikke let bemærkeligt.
Det kan være med til at skabe en virkelighedsfølelse, og kan hjælpe seeren med at leve sig ind i handlingen.
eks.
følge hovedpersonens blik, når han/hun kigger på et objekt/ en person.

Synlig klipning:
Er tydeligt bemærkelig.
Det er meningen at seeren skal lægge mærke til det.
Et eksempel kan være når man ser en montage, og det eksempelvis, skifter mellem årstiderne.

# data[].attributes.body
I en film kan der være enten en synlig eller usynlig fortæller

Den synlige fortæller kigger ofte i kameraet, og det kan virke som om at en karakter fortæller os historien, kan også ske som voiceover.

Den usynlige gør at man ser historien udfolde sig uden nogen fortæller hvad der skal til at ske, man lægger ikke mærke til at man bliver guidet.

Der er 3 fortællertyper

Alvidende

Personale

Subjektive

Den alvidende fortæller kan springe i tid og rum, vi ved altid hvad der sker hos alle. Dette er den mest anvendte

Den personale er forbundet på en karakter, vi kan se hvad han oplever

Den subjektive følger vi fra deres synspunkt, også kaldet point of view. Bruges tit i korte passager

# data[].attributes.body
Tid - hvornår? og Hvorfor er dette tidsrum relevant? Er der noget specielt ved perioden handlingen foregår i? f.eks I en serie som "Matador" er det relevant at vide noget om tidsperioden.

Sted - hvor foregår det meste af filmen? Stedet kan have en symbolsk relevans.

Miljø - Hvilken følelse frembringer omgivelserne? Er der direkte linjer fra en karakters væremåde og stemningen

# data[].attributes.body
Perspektiv er med til at ændre på det visuelle udtryk. Kan indikere magtforhold .

Normalperspektiv
Placeret i øjenhøjde. Et neutralt perspektiv. Man skal være opmærksom når perspektivet afgiver fra normalperspektivet
Frøperspektiv
Kameraet er placeret under motivet og peger op på det. Får motivet til at fremstå stort, magtufuld eller betydningsfuldt.
Fugleperspektiv
Kameraet er placeret over motivet og peger ned på det. Kan skabe overblik men kan også få motivet til at fremstå lille, underlegen eller svagt.
Der er også et lodret fugleperspektiv hvor kameraet er placeret helt lodret over perspektivet. Det giver en fornemmelse af at svæve over alting eller være på afstand af alle hverdagens problemer

# data[].attributes.body
Lyd kan deles op i to: Synkron lyd og asynkron lyd.

Synkron lyd er lyden af det, der sker i billedet. Dette kan være alt fra to personers samtale til *krah krah* fra kraverne, der flyver rundt på himlen inden noget dramatisk sker.

Asynkron lyd er det, der er lagt på efterfølgende, som musik og lydeffekter. Dette kan være underlægningsmusikken, som aktiverer diverse passende følelser i diverse situationer.

# data[].attributes.body
En analyse af karakterer og forholdet mellem de vigtigste af dem (hertil kan aktantmodellen benyttes). Analyse af udvikling hos karaktererne og hvem der udvikler sig mest.

Der skal holdes øje med valg som karaktererne bliver tvunget til at tage. Det er vigtigt også at holde øje med filmsproget (beskæring, farver/lys, perspektiv) og hvad dette fortæller om de enkelte karakterer.

# data[].attributes.body
Man kan opdele en film i sekvenser og derved lave en sekvensoversigt for at gøre den mere overskuelig. En sekvens er et afgrænset handelsforløb, som typisk er markeret med et større skift i tid og/eller sted.
Mange film og andet fiktion er opbygget efter berettermodellen, som er model, der består af 7 faser, hvor spændingen stiger gennem fortællingen.
En anden model har 3 faser: en præsentationssekvens, en konfliktsekvens og en udtoning, og mellem disse er der et vendepunkt.
For at finde den model, der bedst passer til filmen, kan man kigge på sekvensoversigten.