# data[].attributes.body
Poika, 17- vuotias. Ollut koulussa 10 vuotta. Autismin kirjo. Keskittyy hyvin kun on mielekästä tekemistä esim. soittaminen, helminauhan pujottelu ja puutyöt. Iloinen ja onnellinen, hyvin kohtelias, mutta aavistuksen malttamaton ja äkkipikainen. Musiikkiterapia toiminut hyvin, aluksi ei halunnut yhtään soittaa. Nyt soittaa monilla eri soittimilla lempikappaleita ja improvisoi erilaisia tunteita ja mielleyhtymiä tiettyihin kappaleisiin liittyen. Mm. saaremaa kappaletta haluaa soittaa aina ja improvisoi siihen kanteleella erilaisia meren aaltojen ääniä. Improvisoi pianolla myös tytöstä jonka hame hulmusi ja poika punasteli sitä soittaessaan. Käyttää myös värinuotteja soittaessaan.

# data[].attributes.body
Uusi opettaja on saanut lapset avautumaan musiikin kautta ja musiikille. Edellinen opettaja oli keskittynyt vain teoriaan, uusi opettaja tekee kaiken vapaaehtoisuuden ja rohkaisun kautta. Ideana on myös, että lapset saavat käydä vapaa-ajallaan harjoittelemassa. Aluksi lapset eivät halunneet laulaa tai soittaa mitään, mutta nyt terapia on alkanut hyvin toimimaan.

Erittäin kehitysvammaisten lasten kanssa kuunnellaan erilaisia ääniä ja sitä kautta kerrotaan tunteita. Toiset unohtuvat soittaessaan helposti omaan maailmaansa (autismin kirjo) Mutta opettaja muistuttaa omalla soittimellaan että on tärkeää kuunnella ja ottaa huomioon myös muut.

Terapia on yksilöllistä ja opettaja keskittyy vain häneen ja siihen mistä oppilas tykkää ja minkä kappaleiden soittamisesta hän nauttii. Toisilla on vain tietyt kappaleet joita he haluavat soittaa ja muutenkin soitto tapahtuu improvisaationa. Opettaja osaa lukea oppilaasta hänen tunnemaailmaansa soittamisen ja värien maalaamisen kautta, hän kirjaa eleistä miltä oppilaasta tuntuu jos hän ei pysty puhumaan. Jos taas ei osaa lukea, hän opettaa oppilaalle laulun sanat lukemalla niitä ääneen ja oppilas opettelee ulkoa sanat. Harjoitteleminen vie pitkän ajan mutta he pitävät koululla konsertteja, joita varten lapset haluavat osata ja päästä esiintymään.
Oppimateriaalin opettaja joutuu kääntämään englannin kielestä, koska musiikkiopintoihin ei ole virossa tehty kirjoja. Heillä käytetään suomessa tehtyjä värinuottikirjoja soittamisen opetteluun. Lapset tekevät myös itse joitain soittimia joita he käyttävät tunneilla. Loput soittimista tulevat lahjoituksina koululle.

# data[].attributes.body
Opiskellut musiikkipedagogiikkaa ja valmistunut musiikkiterapeutin ammattiin Tarton yliopistossa. Tekee töitä yksityisyrittäjänä ja hänellä on kouluopetuksen lisäksi toimihuone raplan keskustassa ja hän pitää päiväkodissa lapsille musiikkitunteja. Hän on ainoa raplan maakunnassa joka on erikoistunut kehitysvammaisten lasten musiikkiterapiaan. Aiemmin tehnyt töitä päiväkodissa 9 vuotta musiikinopettajana.
Aloittanut koululla syksyllä 2016. Opettanut 3-17-vuotiaita lapsia.

# data[].attributes.body
Teimme lasten kanssa loppuun puutyöt jotka maanantaina aloitimme. Osa lapsista lähti sairauden takia kotiin. Opettaja esitteli lasten tekemiä puutöitä.

# data[].attributes.body
Matematiikka kilpailu
Koululla menossa matematiikka viikko ja joka vuosi lapset osallistuvat kilpailuun. Lapset oli jaettu pienryhmiin ja he vastasivat kysymyksiin ryhmissä. Luokassa oli 19 lasta ja 4 opettajaa.
Kilpailu:
Erilaisia tehtäviä mm. sanallisia kysymyksiä, kellon tulkintaa, nopeuskilpailu jossa rullattiin 5m lankaa kerälle ja järjestettiin kirjaimet sanoissa oikein.

Lapset saivat olla vapaasti, ilman että liikehdintään ja olemiseen puututtiin, silti kaikki pysyivät aloillaan ja jaksoivat keskittyä.

Olimme elämänhallinta tunneilla, jossa 8-10 luokkalaiset tekivät socrative sovelluksella matematiikan testiä. Tunnin jälkeen alkoi opiskelu jossa käytettiin beebottia. Kysymykset liittyivät hyviin käytöstapoihin. Lapset jaksoivat hyvin keskittyä kun oppimateriaalina oli muutakin kuin kynä ja paperi.

Jatkoimme lasten kanssa helmillä tekemistä ja maalaamista. Teimme lapsille hamahelmistä Suomen lippuja ja lapset tekivät meille Eestin lippuja.

# data[].attributes.body
Musiikkiterapia
Tavoitteena toiminnassa saada lapsi käsittelemään erilaisia tunteitaan ja saada onnistumisen kokemuksia. Saada lapsi kokemaan luottamusta ja ottamaan kontaktia muihin.
Koulussa oli musiikkiluokka joka on tähän asti toiminut musiikin opettamiseen että musiikkiterapiaan, mutta he olivat juuri saaneet remontoitua uuden huoneen vain musiikkiterapiaa varten.

Vapaa-ajan toimintaa
Teimme koulussa asuvien lasten kanssa iltapäivätoiminnassa mm. hamahelmikoristeita, maalausta, helminauhojen pujottelua ja tutustuimme uuteen korttipeliin. Lapset osallistuivat mielellään alkujännityksen laannuttua.

# data[].attributes.body
Poika, 8-vuotias. Hänellä on erittäin harvinainen sairaus joka on todettu ainostaan hänellä Eestissä. Sallantauti? Hänen verensä ei pysty kuljettamaan kolesterolia ja hänellä on erityisruokavalio.
Syntyessään hänellä oli 12 sormea ja 12 varvasta, nämä leikattu nuorempana. Ei puhu, ääntelee, reagoi muihin ihmisiin muttei reagoi esim. omaan nimeensä. Kovat äänet ärsyttävät, mutta esim. lattialla heiluva lelu joka piti heleää ääntä, oli hänelle todella mieluisa ja hän reagoi sen ääneen. Hänelle on laitettu vatsaan PEG-ruokintaletku, koska hän ei pysty nielemään, ruoka laitetaan 3 kertaa päivässä 500g kerrallaan.
Tullut 7-vuotiaana kouluun, ollut tätä ennen ainoastaan kotona,  jalat olivat tuolloin jäykistyneet koukkuun. Ortopedi oli kertonut vanhemmille pojan ollessa 3-vuotias että jalat jäävät sellaisiksi. Vuodessa kuntoutunut niin, että pystyy kävelytuella ja avustettuna kävelemään. Maaliskuussa uusi aika ortopedille joka arvioi uudelleen pojan tilan.
Pojalla on kattava kuntoutussuunnitelma, joka sisältää heppa- ja vesiterapiaa, hierontaa, jalkajumppaa välineillä, sosiaalista kuntoutusta pienryhmässä muiden lasten kanssa sekä neuvontaa vanhemmille lapsen kuntoutukseen liittyen.

# data[].attributes.body
Koulun , tilojen ja henkilökunnan esittelyä

Puutyöt
Vanerista tehtiin opettajan johdolla kehitysvammaisten lasten kanssa kuperkeikkoja heittäviä pupuja.
Vaneriin piirrettiin mallin avulla pupun ääriviivat, joiden mukaan kuviosahalla sahattiin pupu. Reunat hiottiin sileiksi hiekkapaperilla.
Keskelle pupua sahattiin reikä 10cm pitkää puutappia varten, joka sahattiin erikseen.
Lopuksi pupuun saatiin kolvilla polttaa silmät ja suun.

Lapset ovat saaneet pienestä asti (10 vuotta) tehdä puutöitä saman opettajan johdolla, joten kaikki työtavat ovat tulleet tutuiksi. Autettiin jos tuli tarvetta. Puutyötä on opettamassa kaksi opettajaa, laitteet huolletaan ja paikat pidetään kunnossa omin voimin.
Tilat on rakennettu aikanaan koulun entiseen ruokalaan.

# data[].attributes.body
Ratsastusterapia
Tavoitteena toiminnassa parantaa/ylläpitää lasten kongitiivisia sekä motorisia taitoja, kehittää vuorovaikutustaitoja sekä kommunikointia.

Koulun vieressä on ratsastustalli, jonka kanssa koulu tekee yhteistyötä. Tallilla käy noin 10 lasta päivässä ratsastamassa jonka lisäksi koululta käydään kaksi kertaa viikossa terapiassa. Käytössä on 23-vuotias eestin hevonen, joka on nykyään vain talutuskäytössä.

Lapsi nostetaan hevosen selkään mahalleen vilttin päälle ja kaksi opettajaa kulkee vieressä sekä yksi taluttaa hevosta. Ratsastusterapia on tehokasta lapsille.  Esimerkiksi yhdellä tytöllä on todella paha skolioosi eikä hän pysty istumaan, tällä tavalla saadaan kokonaisvaltainen tuntemus keholle. Lisäksi saadaan venytettyä selän lihaksia (vastapainoa tavalliselle asennolle).

11.00- 13.00
Olustik = Elämän ja arjen hallinta
Nuoret opettelivat tekemään ruokaa kotitalousluokassa ja näillä tunneilla heille opetetaan myös kaupassa käyntiä, siivoamista, käytöstapoja ja rahan käyttöä

# data[].attributes.body
Ollut yhteyshenkilönä muinakin vuosina ja käynyt Suomessa eri projektien merkeissä.
Tehnyt nuorisotyötä vuodesta 1997.
Suomalaisten kanssa osallistunut majakka-ankkuri projektiin, joka kesti 2-3 vuotta. Projektissa oli mukana sosiaalityöntekijöitä, terapeutteja sekä poliisi. Panostettiin etsivään nuorisotyöhön. Kesällä järjestettiin poikien leirejä, 16 poikaa virosta vieraili leirillä suomessa ja 16 poikaa suomesta vieraili virossa. Nyt työskentelee koululla vapaa-ajan ohjaajana.

# data[].attributes.body
Kouluttautunut sosiaalipuolelta ja tehnyt niitä töitä ensin pitkään, nyt työskennellyt koululla 10 vuotta kehitysvammaisten ohjaajana.

Siljan kertomaa:
Koulussa enemmän poikia kuin tyttöjä. Oppilaat ovat vaikeammin vammaisia kuin aikaisemmin ja uusia diagnooseja sekä psyykkisiä häiriöitä esiintyy enemmän.

Eestissä yleistynyt passivoituminen lasten perheissä. Lasten vanhemmat tottuneet työttöminä saamaan helposti vaatteet ja erilaisia tukia. Sosiaalityöntekijät joutuvat tekemään suuren työn opettaessa perheitä ja nuoria elämään omillaan.

Lapsista koulun loppumisen jälkeen kotiin jää 50-60%.
Paremmin pärjäävät lähtevät jatkamaan koulua, hyvin harva lähtee lukioon ja osa erityisammattikouluun. Sosiaalinen perimä vaikuttaa syrjäytymiseenkin.

Koulua lapset käyvät 35viikkoa vuodessa.

# data[].attributes.body
Koulussa on erilaisia kuntoutusmuotoja oppilaille, tarjolla on fysioterapiaa, liikuntavälineitä, puheterapiaa, hierontaa, vesiterapiaa, musiikkiterapiaa...  Opettajat etsivät itse opetusmateriaalia ja kääntävät ne eestin kielelle, he käyttävät  oppimiseen pelejä, suunnittelevat opetuksen tarpeiden ja tasojen mukaan (oppikirjoja vuodelta -93) älytauluja muutamissa luokissa, robottitekniikkaa opetuksen tukena.
Koulu tekee yhteistyötä läheisen hevostallin kanssa, ratsastusterapiaa pyörätuoleissa oleville ja kehitysvammaisille.

Koulussa on oppilaita pyörätuoleissa, heillä on eri asteisia kehitysvammoja, tarkkaavaisuushäiriöitä sekä erilaisia sairauksia. Lisäksi on lapsia, joille on kehittynyt oma kieli, he osaavat lukea mutteivät kommunikoida 13 vuotiaana. Eli oma äidinkieli on ääntely.
Lapsilla periytyviä geenivirheitä, kotiopetusta..

# data[].attributes.body
Oppilaita koulussa 68 (aikaisemmin ollut 130) ja osa lapsista on kotikoulussa.
Luokkia on 9 + ns 10 luokka.
Kouluvuosi on jaettu 4 lukukauteen.
Sekä erikseen on pyörätuoliluokka, jossa on kehitysvammaisia lapsia pyörätuolissa.
Nämä lapset eivät pääse joka päivä kouluun, koska Raplassa on vain yksi invataksi, jossa voi matkustaa pyörätuolilla.  Jos joku vanhus haluaa käydä pyörätuolilla kaupassa, jää lapsi pois koulusta.

Tässä ryhmässä on lapsia 4. Yhdessä ryhmässä on 4 lasta sekä yksi opettaja ja avustaja/tukihenkilö.
Henkilökuntaan kuuluu yhteensä 45 henkilöä joista opettajia on 20-25.
48 oppilasta asuu opiskelija asunnoissa koululla.

Koulussa on käynnissä 4-vuotinen yhteistyöprojekti Norjan kanssa, josta on menossa nyt toinen vuosi. Projektiin tulee suunnitelmat ja rahoitus Norjasta.

Koulussa on peruskouluaineet sekä ruuanlaittoa, rakentamista, puutöitä, robottitekniikkaa ja matonkutomista yms.
Yhdeksännen luokan jälkeen on mahdollisuus lisävuoteen, jossa opiskellaan arkielämän perustaitoja.

Vaikeavammaisille on mahdollisuus 3 lisävuoteen eli pidennettyyn oppivelvollisuuteen.

Koulu tekee mahdollisuuksien mukaan yhteistyötä lasten vanhempien kanssa, mutta osalla vanhemmista on samoja ongelmia itsellään joten yhteistyö on hankalampaa. Koulussa on ollut jopa ensin äiti ja kasvettuaan hänen poikansa oppilaana. Virossa on tällä hetkellä psyykkisiä ongelmia enemmän, joka on johtanut myös siihen että yhä enemmän on lapsia joilla tarkkaavaisuus ja keskittymishäiriöitä.
Koko virossa on tällä hetkellä 14 erityiskoulua mutta yhä enemmän yritetään siirtyä samaan kuin suomessa eli integroituja luokkaryhmiä sijoitetaan tavallisiin kouluihin.
Esim. tähänkin kouluun diangnooseja on tarkennettu koko ajan.

# data[].attributes.body
Toteutetaan luokkaryhmän kanssa
- Musiikkiterapia
- Puutyöt

Tavotteita asiakkaan kannalta
Yhteishengen nostattaminen
saavuttaa luottamuksellista ilmapiiriä
Yhdessä tekeminen ja tutustuminen

Tavotteita ohjaajien kannalta
Oppia vironkieltä
Saavuttaa lasten luottamusta
Luoda rentoutunut ilmapiiri

# data[].attributes.body
Toteutetaan luokkaryhmän kanssa
- Helminauhojen pujottelu
- Sormiväreillä maalaaminen
- Hamahelmillä tekeminen

Tavotteita asiakkaan kannalta toiminnassa
Ryhmäytyminen
Syrjäytymisen ehkäisy
Hienomotoriikan kehittäminen

Tavotteita ohjaajien kannalta
Kehittää omia ryhmän ohjaustaitoa
Parantaa kommunikointitaitoja
Oppia motivoimaan lapsia

# data[].attributes.body
Toteutetaan luokkaryhmän kanssa.
- Ulkoilu, ulkopelit
- Heppaterapia
- Vesiterapia
- Hieronta

Tavotteita toimintaan asiakkaan kannalta:
Ehkäistä tuki- ja liikuntaelinsairauksia
Vahvistaa tukilihaksistoa ja edistää vartalon liikkuvuutta
Lihaskunnon ylläpito
Parantaa ryhmähenkeä
Nostattaa yhteisöllisyyttä

Tavotteita ohjaajien kannalta
Päästä tutustumaan ja nähdä erilaisia keinoja joilla ylläpidetään lasten terveyttä ja liikkuvuutta
Saada ryhmänohjaustaitoja
Tutustua ryhmään
Saavuttaa lasten luottamusta

# data[].attributes.body
Suunnittelimme yhdessä etukäteen, joitain aktiviteettejä mitä pystyisimme ehkä viikon aikana toteuttamaan lasten kanssa. Hankimme koululta askartelumateriaalit ja lahjoituksena saatiin lelushopista peli mukaan viemisiksi. Saimme myös lahjoituksena vaatteita ja leluja.

Ryhmää, jonka kanssa työskentelemme paikanpäällä, ei ole tiedossa.

# data[].attributes.body
Rapla sijaitsee Virossa. Tallinnasta 50 kilometriä etelään päin ja kaupungin asukasluku on  5750.
Raikkülaan avattiin ensimmäinen lasten erityisoppilaitos vuonna 1958. Nykyisessä Raikkülan koulussa on luotu hyvätasoiset mahdollisuudet yli sadalle vammaiselle lapselle peruskouluopintojen suorittamiseen. Koulun suorittaneet pystyvät jatkamaan menestyksekkäästi ammatillisia opintoja joko Vana-Vigalan tekniikka- ja ammattikoulussa tai muualla.