# data[].attributes.headline
אני אהיף כלף

# data[].attributes.subject
אני אהיף כלף

# data[].attributes.body
הורה הוא ריקוד עם שמוצאו בבלקן (מריקוד הכוראה), כיום הריקוד נפוץ גם מחוץ לו. הוא הגיע עם העליות ממזרח אירופה לארץ ישראל, כנראה ברוך אגדתי הביאו ממחוז הולדתו, בסרביה (אז ברומניה). ההורה מאפיינת את תרבות היישוב בארץ ישראל מאז אותה תקופה והפכה מזוהה עם הציונות ועם ישראל.

"צעד הורה" הוא צעד במקצב ארבעה רבעים, המשמש גם כצעד בסיסי בריקודי עם מודרניים מורכבים. "צעד הורה" מורכב מארבעה שלבים:

שיכול רגל ימין לפני רגל שמאל.

הצגת רגל שמאל לצד רגל ימין, משמאלה.

שיכול אחורי של רגל ימין מאחורי רגל שמאל.

הצגת רגל שמאל שוה לצד רגל ימין.

צעד זה מביא את המחולל שני צעדים שמאלה, כך שריקוד ההורה נרקד במעגל, בו המחוללים מחזיקים ידיים.

ריקוד ההורה הגדול ביותר שנערך אי פעם התרחש במאי 2005 בפילדלפיה, ארצות הברית, והשתתפו בו 1,322 רוקדים מהקהילה היהודית במקום.

ההורה כיום נרקדת בעיקר על ידי הציבור הדתי-לאומי והחרדי לצלילי מוזיקה חסידית, ועל ידי חברי תנועות הנוער החלוציות, אשר שמו להן למטרה לשמר את תרבות ריקודי העם בישראל, גם בשנות האלפיים.

# data[].attributes.headline
בתכלס לא קשור להורה אבל אני רוצה כבר להיפגש. יש לנו דרוזים בקבוצה אני לא רואה הגבות שלהם

# data[].attributes.subject
בתכלס לא קשור להורה אבל אני רוצה כבר להיפגש. יש לנו דרוזים בקבוצה אני לא רואה הגבות שלהם

# data[].attributes.headline
אין הרבה מה לכתוב על הורה

# data[].attributes.subject
אין הרבה מה לכתוב על הורה

# data[].attributes.body
אולי סרטונים ותמונות יש יותר

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
עוד לא אהבתי די

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
שיר של יהורם גאון

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
שירים עבריים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
שירי ארץ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
להקת מחול 30 פלוס

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
להקת מחול 30+

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
חוג ריקוד במתנס יהוד

# data[].attributes.attachment_link.title
ריקוד הורה מכתשים - להקת מחול 30 פלוס + יהוד - יולי 2015

# data[].attributes.attachment_link.description
ריקוד הורה מכתשים "עוד לא אהבתי די" במסגרת הופעה של מתנ"ס יהוד ביולי 2015

# data[].attributes.headline
שמי מאיה לב אני לומדת בבלפור

# data[].attributes.subject
שמי מאיה לב אני לומדת בבלפור

# data[].attributes.attachment_link.keywords[].name
הורה ירושלים

# data[].attributes.attachment_link.title
הורה ירושלים- "עצמאות". הר הרצל 2015 / "Hora Jerusalem- "independence

# data[].attributes.attachment_link.description
להקת הורה ירושלים- בשיתוף עם רקדני ריקודי העם מכל הארץ - בתמונת עצמאות. מתוך טקס הדלקת המשואות בהר הרצל 2015. עצמאות 67 למדינה. כוריאוגרפיה- חגית זרגרי איציק. ריקודי העם- גדי ביטון.

# data[].attributes.headline
שלום שמי קוה הורה זה ריקוד שמורכב מארבע חלקים ואני לומד בבית ספר מודיעים נחלים וההורה נרקד כיום על ידי חרידים ועל שירים חסדים

# data[].attributes.subject
שלום שמי קוה הורה זה ריקוד שמורכב מארבע חלקים ואני לומד בבית ספר מודיעים נחלים וההורה נרקד כיום על ידי חרידים ועל שירים חסדים

# data[].attributes.headline
שמי אושר[עריכת קוד מקור | עריכה]בכנס מחולות העם בדליה בשנים 1944-1968, השתתפו מאות רקדנים שיצרו את ריקודי העם הישראליים. ביניהם ניתן למנות את גורית קדמן ויונתן כרמון.אט אט הפכו ריקודי העם להיות נוהג חברתי רווח לצד השירה בציבור, המקיף ציבור גדול של האוכלוסייה, מגדול ועד קטן, ומשמש מפלט מהמציאות האישית והלאומית. בארץ פועלים מרקידים מקצועיים שלימוד ריקודי-העם הוא עיסוקם, והם מפעילים חוגים במסגרות של בתי-ספר ומתנ"סים. מרקידים ישראלים פועלים גם בחו"ל ומדריכים בהרקדות של ריקודים ישראלים, המתקיימות בעיקר בערים בהן יש קהילות גדולות של יורדים. רובם של המרקידים חברים ב"ארגון המרקידים והכוריאוגרפים לריקודי עם בישראל ובתפוצות", המשמש כאיגוד המקצועי שלהם.בסוף שנות השמונים חודשה מסורת מפגש המחולות, כאשר הכוריאוגרף יונתן כרמון והמרקידה תרצה הודס ייסדו את פסטיבל מחול כרמיאל. במהלך הפסטיבל מתקיימות הרקדות לקהל הרחב, לצד הופעות של להקות מחול בסגנונות שונים, מהארץ ומחו"ל, ותחרויות כוריאוגרפיה.בשנת 2007 הוקם "ארגון הרוקדים" הפועל בהתנדבות במטרה להביא לשיפור בתחומים כגון שימור מורשת ריקודי העם והתנאים הסביבתיים בהרקדות ובפסטיבלים.

# data[].attributes.subject
שמי אושר[עריכת קוד מקור | עריכה]בכנס מחולות העם בדליה בשנים 1944-1968, השתתפו מאות רקדנים שיצרו את ריקודי העם הישראליים. ביניהם ניתן למנות את גורית קדמן ויונתן כרמון.אט אט הפכו ריקודי העם להיות נוהג חברתי רווח לצד השירה בציבור, המקיף ציבור גדול של האוכלוסייה, מגדול ועד קטן, ומשמש מפלט מהמציאות האישית והלאומית. בארץ פועלים מרקידים מקצועיים שלימוד ריקודי-העם הוא עיסוקם, והם מפעילים חוגים במסגרות של בתי-ספר ומתנ"סים. מרקידים ישראלים פועלים גם בחו"ל ומדריכים בהרקדות של ריקודים ישראלים, המתקיימות בעיקר בערים בהן יש קהילות גדולות של יורדים. רובם של המרקידים חברים ב"ארגון המרקידים והכוריאוגרפים לריקודי עם בישראל ובתפוצות", המשמש כאיגוד המקצועי שלהם.בסוף שנות השמונים חודשה מסורת מפגש המחולות, כאשר הכוריאוגרף יונתן כרמון והמרקידה תרצה הודס ייסדו את פסטיבל מחול כרמיאל. במהלך הפסטיבל מתקיימות הרקדות לקהל הרחב, לצד הופעות של להקות מחול בסגנונות שונים, מהארץ ומחו"ל, ותחרויות כוריאוגרפיה.בשנת 2007 הוקם "ארגון הרוקדים" הפועל בהתנדבות במטרה להביא לשיפור בתחומים כגון שימור מורשת ריקודי העם והתנאים הסביבתיים בהרקדות ובפסטיבלים.

# data[].attributes.attachment_link.description
חוף גורדון הופעה :)

# data[].attributes.attachment_link.title
הורה אגדתי - ריקודי עם למתחילים

# data[].attributes.attachment_link.description
הורה אגדתי - לימוד וריקוד ריקודי עם למתחילים מתוך פרויקט "צעד קדימה"

# data[].attributes.headline
ריקוד הורה הומצא בבלקן. הוא הגיע עם העליות ממזרח אירופה לישראל. ההורה מאפיינת את תרבות הישוב בארץ ישראל .מאז אותה תקופה הפכה מזוהה עם הציונות ועם ישראל. צעד ההורה הוא צעד במקצב ארבעה רבעים.צעד הורה" מורכב מארבעה שלבים:שיכול רגל ימין לפני רגל שמאל.הצגת רגל שמאל לצד רגל ימין, משמאלה.שיכול אחורי של רגל ימין מאחורי רגל שמאל.הצגת רגל שמאל שוה לצד רגל ימין.

# data[].attributes.subject
ריקוד הורה הומצא בבלקן. הוא הגיע עם העליות ממזרח אירופה לישראל. ההורה מאפיינת את תרבות הישוב בארץ ישראל .מאז אותה תקופה הפכה מזוהה עם הציונות ועם ישראל. צעד ההורה הוא צעד במקצב ארבעה רבעים.צעד הורה" מורכב מארבעה שלבים:שיכול רגל ימין לפני רגל שמאל.הצגת רגל שמאל לצד רגל ימין, משמאלה.שיכול אחורי של רגל ימין מאחורי רגל שמאל.הצגת רגל שמאל שוה לצד רגל ימין.