# data[].attributes.body
Salumets on metsatüüp, mis kuulub arumetsa metsatüübiklassi. Domineerivaks puuliigiks salumetsas on harilik kuusk või arukask, lisaks laialehised puuliigid harilik tamm, harilik pärn, harilik vaher, harilik saar, harilik jalakas. Kuna salumetsad kasvavad sageli hüljatud põllumaadel, siis leidub rohkelt ka pioneerliiki hall-leppa. Liigirikkas põõsarindes kasvavad kuslapuu, sarapuu, toomingas, näsiniin ja muud.

Salumetsade mullastik on viljakas, paksu huumuskihiga ja hea veevarustusega. Salumetsad hakkasid Eestis levima umbes 6500 aastat tagasi, kui kliima oli soe ja niiske. Kliima jahenemisel tõrjusid okaspuud aegamööda laialehised lehtpuud välja. Salumetsade tüübirühma kuuluvad E. Lõhmuse metsakasvukohatüüpide süsteemi järgi naadi ja sõnajala kasvukohatüüp, ning J. Paali taimkattetüüpide järgi naadi, sinilille ja kuukressi kasvukohatüüp. Eesti metsadest moodustavad salumetsad statistiline metsainventuuri andmetel J. Paali järgi u 21% ja E. Lõhmuse järgi üle 10 protsendi.[Salumetsad on tuntud ka lihtsalt saludena.
Palumets on pohla ja mustika kasvukohatüüpides levinud metsatüüp. Eesti metsatüüpidest on palumetsad kõige levinumad, nende kogupindala moodustab 23,5 % meie metsade pindalast. Palumetsades on kõige levinumad männikud (60,7 %), kuusikud (19,2 %), kaasikud (15,7 %) ja haavikud (3,6 %).[1]

Metsad kasvavad parasniisketel kuni ajutiselt liigniisketel liivastel lubjavaestel muldadel ning nad on levinud peamiselt Kagu- ja Lõuna-Eestis, vähem Kirde-, Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel.

Palumetsade nimetus on tulnud iseloomuliku taime paluka ehk pohla leviku järgi.

Oma valgusküllasuse ja kuivuse tõttu on palumetsad kõige eelistatumad puhkemetsad. Sügisel meelitab sinna inimesi seenerohkus.

Puurindes on kõige rohkem harilikku mändi, kasvab ka harilikku kuuske ja arukaske.

Põõsarinne puudub ja alustaimestik on liigivaene, kui puurinne on tihe. Põõsarindes kasvavad harilik kadakas, harilik vaarikas ja harilik pihlakas.

Puhmarinne on lausaline ja koosneb pohlast, harilikust mustikast, kanarbikust.

Rohurinne on kidur, liigivaene. Hajusalt kasvavad seal harilik jänesekapsas, palu-härghein, leseleht, kilpjalg, kõrrelised (võnk-kastevars, lamba-aruhein, jäneskastik, karvane piiphein).

Samblarinne on aga pidev ja tihe. Levinumad liigid on harilik palusammal, harilik laanik, lainjas kaksikhammas, harilik lehviksammal.

# data[].attributes.body
Metsatüüp ehk metsaelupaigatüüp metsatüpoloogias peamiselt kasvukohatingimuste järgi eristatav metsa osa, ühtlasi vastava liigitamise põhiüksusi.

Metsade tüpiseerimisel puudub üksmeel ja eri teadlased on välja toonud sõltuvalt eristamiskriteeriumist arvukalt eri tüpoloogiad.

Eestis eristatakse E. lõhmuse järgi 10 metsakasvukoha tüübirühma, neist loometsad, nõmmemetsad, palumetsad, laanemetsad, salumetsad, soovikumetsad ja rabastuvad metsad kuuluvad arumetsade klassi. Loometsad kasvavad vahetult paealuspõhjal tekkinud õhukestel muldadel, mis kuivavad põua ajal kergesti läbi. Nõmmemetsad kasvavad rannikutel, mõhnastikel ja seljandikel. Metsi leidub ka luidete madalamas vööndis ja nõgudes. Põhjavesi on sügaval ja seetõttu on puude normaalne varustamine veega raskendatud, kasvada saavad ainult kuivalembelised taimed. Palumetsad kasvavad nii tasandikel, laugete nõlvade jalamitel kui ka kõrgematel pinnavormidel. Mullad on kujunenud moreensetetel materjalidel või liivadel.  Laanemetsad kasvavad laugete nõlvade jalameil, tasandikel, oosidel ja voortel. Viljakad mullad on kujunenud saviliivadel, karbonaatsel liivsavi- või rähkmoreenil. Salumetsad on kujunenud kunagistest laialehelistest metsadest. Need kasvavad peamiselt lamm- ja moldorgudes. Soometsade klass
Soometsi eristab arumetsadest tüseda, üle 30 cm paksuse (kuivendatud tüüpide puhul vähemalt 25 cm paksuse) orgaanilise horisondi esinemine. Rohusoo metsad (J. Paali järgi madalsoometsade tüübirühm) Rohusoometsad on madalatel tasandikel ja nõgudes keskmiselt kuni hästi lagunenud turbal, mis koosneb põhiliselt rohttaimedest ja puujäänustest, kasvavad metsad. Kõdusoometsade klass. Kõdusoometsad on pikaajalise kuivendamise tulemusena paranenud niiskusrežiimiga ja hästilagunenud kõduturbakihiga mullal kasvavad keskmise kuni kõrge tootlikkusega metsad (boniteediklass I…III, harva IV). Iseloomulik on arumetsailmeline alustaimestik, milles esineb siiski ka soometsale omaseid taimi. Lammimetsade klass (E. Lõhmus ei erista seda klassi)
Lammimets vooluveekogu lammil (harvem järve kaldal) olevad metsad, mis perioodiliselt jäävad tulvavee mõju alla. Puistangumetsade klass (seda klassi eristavad metsakorraldajad ja metsamehed)
Puistangumetsad on rekultiveeritud karjäärides ja aheraineväljadel kasvavad metsad, kus mullaks on tehislik pinnas, mis on moodustunud aherainest ja sageli ka sellele laotatud õhukesest mullakihist. Eesti metsad kuuluvad Eesti Vabariigile. Mets hooldatakse koristamisega ja sinna kus mets asub, toitainete lisamisega, Inimesed on alustanud majade ehitamiseks palju puid langetada ning on tähtis ,et kasvatame uusi ,et loodus säiliks. Esmalt on vaja vaadata kui viljakas on muld ja kui palju on mullast turvast jne. ,et puud saaks seal elada. (Vabandust ,et nii palju kirjutasin :/ te ei öelnud kui palju peab)
Erik Loos

# data[].attributes.body
Eestis eristatakse Erich Lõhmuse järgi 10 metsakasvukoha tüübirühma, neist loometsad, nõmmemetsad, palumetsad, laanemetsad, salumetsad, soovikumetsad ja rabastuvad metsad kuuluvad arumetsade klassi. Rohusoo-, samblasoo- ja kõdusoometsad kuuluvad soometsade klassi.

Pool eesti maismaast ehk 2,2 miljonit hektarit on metsad. umbes 40% sellest kuulub riigile.

Metsa istutamine on oluline, sest metsadest saab puitu mida kasutatakse materjalina.

Renori Mikkus

# data[].attributes.body
Metsatüüp ehk metsapaigatüüp on metsatüpoloogias peamiselt kasvukohatingimuste järgi eristav metsa osa.OÜ Tava Mets on 1997 aastalasustatud ja 20 aastat stabiilselt metsamajanduse valdkonnas tegevus eesti omanikele kuuluv juriidiline isik.Metsa eest hoolitakse nii, et saetakse mädanema läinud puud ära.Metsa istutamine on vajalik loomadele ja inimestele sest loomad saaksid kusagil elada ja inimestel on vala materjaali või  kütust.Peab kännud ära võtma maast ja, et oleks hea muld.

Mario Reks

# data[].attributes.body
Metsatüüp ehk metsaelu  paigatüüp on metsatüpoloogias peamiselt kasvukohatingimuste järgi eristatav metsa osa, ühtlasi vastava liigitamise põhiüksusi. Eesti tuntumad metsatüübid on: Nõmmemetsad, palumetsad, salumetsad ja laanemetsad.
Kui Eesti metsale tinglikult hinnasilt külge riputada, on selle väärtus jämedalt keskmise hinna alusel arvutades 5,5 miljardit eurot. On vähe teada fakt, et lausa pool sellest rikkusest kuulub erakätesse. Eesti metsad kuuluvad riigile ja inimestele näiteks Eesti riik.
Saetakse vanad mädanema läinud puud ära ja raietöid tehakse ,et saada küttematerjali.
Metsa tuleb juurde istutada ,et saada õhku. Kui metsa ei istutada juurde ,siis pole varsti piisavalt puhast õhku.
Enne metsa istutamist tuleb otsida sobiv koht kus kus on piisavalt turvast ja mulda.

Sten Viikmann

# data[].attributes.body
Estis eristatakse E Lõhmuse järgi 10 metsakasvukoha tüübirühma ,neist loometsad,nõmmemetsad,palumetsad ,laanemetsad,salumetsad,soovikumetsad ja rabastuvad metsad kuuluvad arumetsade klassi  (orgaanilise horisondi paksus kuni 30 cm) ja rohusoo -samblasoo-ja kõdusoometsad kuuluvad soometsade klassi (orgaanilise horisondi paksus üle 30cm. Eesti metsad on eesti alal läbi aegade kasvanud metsad.Eestis on üks maailma metsarikkamaid riike:metsaga metsaga on kaetud ligi pool eesti maismaast ehk 2,2 miljonit hektarit.Umbes 40% Eesti metsadest kuulub riigile. Metsakultuuride ja looduslikult tekkinud noore metsa hooldamine võib esialgu tähendada metsaomanikule vaid kulutusi või jäävad kulud-tulud tasa.kui metsa ei istutaks poleks piisavalt õhku mida puud tootavad.

Karoliina P

# data[].attributes.body
Eesti tuntumad metsatüübid on:nõmmemetsad, palumetsad,salumetsad ja laanemetsad. Eesti metsad kuuluvad enamus riigile ja ka inimestele.Metsas tehakse ka raietöid.Saetakse vanad mädanema läinud puud ära.Raietöid tehakse ka ,et saada küttematerjali. Metsa tuleb istutada juurde ,et saada õhku.Kui me metsa ei istutaks ,siis pole varsti enam piisavalt puhast õhku mida puud toodavad. Enne metsa istutamist tuleb otsida sellele sobiv koht kus on piisavalt turvast ja mulda.

# data[].attributes.body
1. Sissejuhatusse metsatüübid
2. Kellele kuuluvad Eesti metsad?
3. Kuidas hooldatakse metsa?
4. Metsa istutamise olulisus
5. Missugused eeltööd on metsa istuitamiseks vajalikud?