# data[].attributes.headline
Gólyahír - Szókincs és fejlesztőkérdések

# data[].attributes.subject
Gólyahír - Szókincs és fejlesztőkérdések

# data[].attributes.body
A gólyák webcam megfigyeléshez érdekességek, feladatok, fejlesztőkérdések és szókincs. Júli végén-augusztus elején kirepülnek a gólyák, ezt lehet online figyelemmel kísérni és hozzákapcsolódó készségeket fejleszteni icipici időban.

# data[].attributes.headline
📹Különleges dolgok a fákról tudtad ezt? 

# data[].attributes.subject
📹Különleges dolgok a fákról tudtad ezt? 

# data[].attributes.body
Jó szókincsbővítő

# data[].attributes.body
Világunkról kicsiknek

# data[].attributes.attachment_link.description
etika japán arab török angol Föld holland francia A Földön sok millió ember él különböző kontinenseken, más - más országokban. A világ megismerésének legjobb módja az utazás! Kalandra fel! Reméljük nemsokára már újra megtehetjük! Fontos, hogy megismerjük, elfogadjuk egymást! Egy újabb kontinens Ausztrália.

# data[].attributes.body
Füleken jól rendszerezett anyag

# data[].attributes.attachment_link.description
kerekmese.hu needs to review the security of your connection before proceeding.

# data[].attributes.body
Kisiskolasoknak

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Perm időszak

A perm időszak nagyon régen, 300 millió éve kezdődött és 250 millió éve ért véget. Kezdetén a szárazföld nagy részét jég borította, ami szép lassan visszahúzódott és melegebb éghajlat alakult ki. Egyetlen szuperkontinens volt (Pangea), aminek belsejében sivatagos területek is kialakultak.

A növények között a nyitvaterműk terjedtek el, és megjelentek a mai fák első fajtái, a fenyők és a szágópálmák. A tengerben csigák, kagylófélék, és a poliphoz hasonló kisebb állatok éltek. A szárazföld belső részén hatalmas sivatagos területeken egyáltalán nem volt élővilág. A rovarok 90%-a csótányszerű volt, a levegőt a szitakötők uralták.

A nagyobb testű állatok hüllők és kétéltűek voltak, de már éltek a mai emlősök ősei is. Az időszak végén megjelentek a krokodilszerű, de két lábon járó ragadozók, teknősszerű kétéltűek. Bár sokszor dínónak nevezzük az ilyen hüllőket, egyikük sem volt dinoszaurusz. Az egyik legismertebb, a Dimetrodon is az emlősszerűek csoportjába tartozott.

A Perm időszak végén volt egy nagy kihalás, amit vulkánok, vagy egy meteor becsapódás okozhatott. Ez a kihalás adott lehetőséget a dinoszauruszok elterjedésének.

Növényevők

Moschops (borjú pofa)

A Moschops 3-5 méter hosszú testével élőhelyén a legnagyobb testű állat volt. Gyíkszerű teste vaskos, nehéz volt, így négy lábon kellett járnia. A vastag koponyája teste legmagasabb pontja volt, sok tudós szerint úgy ütötték egymásnak fejüket, mint a mai muflonok (párzásnál). Arca borjúra emlékeztetett, innen ered beceneve.

Csontjait Dél-Afrikában találták meg, amelyek körülbelül 255 millió évesek voltak.

Lystrosaurus (lapát gyík)

Száraz növényeket is meg tudott emészteni, ezért nagyon elterjedt a szárazabb élőhelyeken is. Emésztésének köszönhetően az összes kontinensen megtalálható volt, és még a Perm végi kihalást is túlélte.

Ragadozók

Dimetrodon (két sor fogú)

Ez az állat 280 millió évvel ezelőtt jelent meg. A hátán látható nagy bőrvitorla miatt gyakran dinoszaurusznak mondják, pedig nem is volt az. Az emlősökkel közelebbi rokonságban volt, mint a hüllőkkel... 🙂

Csúcsragadozó volt, hossza elérhette a 3 métert. A bőrvitorla valószínűleg segített neki a hidegebb és a melegebb időhöz alkalmazkodni, és ezzel naponta hosszabb időt tölthetett vadászattal.

A legtöbb csontvázat az Egyesült Államokban találták, de az utóbbi években kerültek elő leletek Németországban is.

Eryops (kihúzott arc)

Egy félig vízben élő állat volt, amely 295 millió évvel ezelőtt élt. 90 kilós teste akár 1,5-2 méter hosszúra nőtt. Erős lábaival a szárazföldön is tudott járni, de farka nem volt hosszú, így biztos nem volt gyors úszó. Úgy vadászott, mint a mai krokodilok: a vízben csendesen, mozdulatlanul várta zsákmányát, ami legtöbbször hal lehetett.

Erős állkapcsában rengeteg fog volt, de rágni nem tudott velük. Zsákmányát úgy nyelte le mint a krokodil. Legtöbb maradványát az Egyesült Államokban találták meg.

Triász időszak

A triász időszak 250 millió évvel ezelőtt kezdődött és 200 millió éve ért véget. Ez volt az egyik legérdekesebb kor: az elején az állatok nagy része elpusztult, hogy aztán új irányokba fejlődjön az élővilág. Ekkor alakultak ki az első korallok, a virágok, ekkor tanult meg repülni az első gerinces állat, ekkor jelentek meg a halgyíkok és persze az igazi dinoszauruszok is.

A triász időben a Pangea nevű őskontinens elkezdett kettéválni, de a mai földrészek még mindig nem léteztek. Az időjárás ekkor már nem volt annyira változó. A Föld északi része olyan volt, mint a mai Afrika: száraz, meleg, néhol sivatagos. Az egyenlítő környékén trópusi időjárás uralkodott, mint a mai Dél-Amerikában. Úgy tudjuk, ekkor nem volt jellemző a jég még az ékszaki sarkvidéken sem.

A növények először pálmafák és páfrányszerű fák voltak, de ekkor terjedtek el a virágos növények és az északi területeken a fenyőfélék. A tengerekben megjelentek a korallzátonyok, de a halak még nem voltak olyan változatosak, mint ma.

Növényevők

Plateosaurus (széles gyík)

Kb. 216-199 millió évvel ezelőtt élt a mai Európa területén. Első csontjait Németországban találták meg, ezért a "sváb sárkány" becenevet kapta. Teste 5-10 méter hosszú, 600-4000 kg közötti súlyú volt, két lábon járt... sőt! Igazából nem is a talpa, hanem az ujjai hordták zömök testét, így viszonylag gyors futásra is képes volt.

Körülbelül 60 foga apró volt, és recézett, hogy a növényeket könnyen meg tudja vele rágni. Kezeivel tudott fogni, ez segíthetett neki a növények elfogyasztásában. A tudósok vizsgálták a Plateosaurus tüdű méretét, amely alapján kimutatták, hogy melegvérű állat lehetett.

Scaphonyx (kenu karom)

Nagyon elterjedt faj volt, és kis méretének köszönhetően a közepes és nagyobb ragadozók rendszeres eledele lehetett.

Ragadozók

Pleziosaurus (közeli gyík)

Testük széles, nyakuk hosszú, farkruk rövid volt, csiga és tintahalszerű állatokat ettek, erős állkapcsukkal roppantották szét a zsákmányok páncélját. Különleges úszóikkal evezőszerű fel és le mozgással haladtak a víz alatt.

A hosszú nyakú fajok a sekélyebb tengerfenéken vadásztak, de létezett rövid nyakú változatuk is, amelyek a mélyebb tengerekben éltek. Ilyen hosszúnyakú Pleziosaurusnak gondolják képzelik a Loch Ness-i szörnyet is.

Herrerasaurus (Herrera gyíkja)

A Herrerasaurus 3 méter hosszú volt, teste úgy 300 kg-ot nyomott. Megtalált csontjai 228 millió évesek voltak. A kora legtöbb dinójával ellentétben két lábon járt, és gyors futó volt.

Kis és közepes növényevő dinoszauruszokra vadászott, de őt is megehették a nagyobb ragadozó dinók.
Méretes, 60 centis feje volt, szájában hegyes, recés fogak ültek, és a fejlett állkapocs izmoknak köszönhetően tudott rágni.

Jura időszak

A jura időszak 200 millió évvel ezelőtt kezdődött, és körülbelül 146 millió évvel ezelőttig tartott. A többi korhoz hasonlóan a jura is egy jó nagy kihalással kezdődött, viszont végén végre megúszták a dínók nagyobb katasztrófa nélkül. Ebben az időszakban elkezdődött a nagy őskontinens kettészakadása: kialakult az Atlanti óceán.

Az addigi száraz éghajlat lassan enyhült, a több esőzés lehetővé tette a buja dzsungelek kialakulását. A növényvilágot a tűlevelűek, fenyőfélék uralták, de az aljnövényzet nagyrészt még mindig páfrányfélékből állt.

A jura a nagy növényevő dinoszauruszok aranykora volt, amelyek a korszak végéig vándoroltak a pusztákon és fogyasztották az ott élő páfrányokat, pálmaszerű fákat, és az egyre jobban terjedő fenyőféléket. A nagy növényevőkre hatalmas ragadozók vadásztak. A késő jura korban alakultak ki az első madarak.

A tengerekben elterjedtek a helfélék, és a nagy tengeri dinók mellett a tengeri krokodilok is nagy számban éltek. A kisebb élőlények közül ekkor jelentek meg a vörösmoszatok, a zátonyépítő kagylók, erős fejlődésbe kezdtek a planktonfélék és új tintahalszerűek is kialakultak

Növényevők

Apatosaurus (megtévesztő gyík)

Korábban két fajnak gondolták, de kiderült, hogy a Brontosaurus ugyanaz az állat, mint az Apatosaurus. Ez az állat kb. 23 méter hosszú volt, súlya elérhette a 30-35 tonnát is, ami annyi, mint 6-7db elefánt súlya. Ennek ellenére lehet, hogy rövid időre két lábra tudott állni.

Szinte minden növnyt fogyasztott, de fogai csak arra voltak jók, hogy a növény szárakról gereblyeszírűen lehúzzák a leveleket. A lenyelt gombócokat a gyomrukba lenyelt kövekkel zúzták pépesre, hogy meg tudják emészteni - a mai csirkék is így zúzzák meg pl. a kukoricaszemeket..

Az Apatosaurus jól ismert dínó forma, ilyen volt a Frédi-Béniben a munkagép, és szerepelt a King-Kong filmben is.

Stegosaurus (fedeles gyík)

Ismertető jegye a nyakánál kicsi, hátán nagy méretű szögletes lemezek. Ezeket a lemezeket hőszabályozásra használta: reggel napelem módjára gyűjtötte be a napsugarakat, így felmelegedett, délben lemezek hűtőbordaként működve megóvták a túlmelegedéstől. Ezzel az állat sokkal több időt tudott táplálkozással tölteni. A farkán a lemezek helyett tüskéket viselt, amik védekezésre szolgáltak.

Csontjait Észak-Amerikában találták meg, körülbelül 150 millió éve élt.

Ragadozók

Dilophosaurus (két fejdíszű gyík)

Úgy 6 méter hosszú és 500kg súlyú, sportos teste volt. Fején két feltűnő, kerek alakú fejdíszt viselt, amit valószínűleg a párválasztás során, pózolásra használt. A fogai nagyok voltak ugyan, de az elsők nem voltak elég erősek a nagy méretű zsákmány elejtéséhez, így dögevő lehetett.

Ezt a dinoszauruszt jól ismerhetjük a Jurassic Park filmből, de az látott 1,5 méternél nagyobbra nőtt, igazából nem volt ernyőszerűen nyitható nyakfodorja, és nem is köpött bénulást okozó mérget áldozataira...

Allosaurus (furcsa gyík)

Nem tudott olyan gyorsan futni, mint a T-Rex, lesből támadva nagy növényevő dínókra vadászott, mint például a Stegosaurus. Nagyra tudta nyitni száját, támadáskor a felső állkapcsát baltaként használta, így zsákmányának nem hagyott sok esélyt a menekülésre.

Ez az állat 150 millió évvel ezelőtt élt a mai Észak-Amerika területén.

Kréta időszak

A kréta kor 146 millió éve kezdődött és egészen 65 millió évvel ezelőttig tartott. Ezen időszak előtt nem volt tömeges kihalás, az éghajlat meleg maradt. A földrészek már a mai alakjukat öltötték, de még nem a mai helyükön voltak. A magas tengerszint miatt területük jelentős részét sekély tengerek borították, amelyek a trópusokon akár 42 °C-os is lehetett. A kort is a kis mélységű tengerben lerakódott üledékről nevezték el. A levegő nedvesebb volt, rendszeresek voltak télen a havazások, ismét voltak hófödte hegyek és a vulkánok is működtek.

A virágos növények ekkor terjedtek el igazán, amit segített a méhek megjelenése, de még mindig a tűlevelűek, fenyőfélék voltak a legnagyobb számban. A szárazföldön élő emlősök még kicsik voltak és az állatok kis részét tették ki, de ebben a korszakban fejlődtek ki az erszényesek (kenguruszerűek), a méhlepényesek és a madarak újabb csoportjai.

A tengerekben elterjedtek a ráják, a cápák, a tengeri sünök, nagy számban éltek a halak, és kifejlődtek a kígyószerű tengeri hüllők. A Plezioszauruszok a kréta végéig fennmaradtak.

A kréta időszak vége a dinoszauruszok eltűnését is jelentette. A legismertebb kihalás valódi okát sem ismerjük: egyesek szerint egy kisbolygó csapódott a földbe, és a felszálló por eltakarta a napfényt, így a növények, és állatok sem jutottak táplálékhoz. Mások szerint a kihalás fokozatos lehetett.

Növényevők

Iguanodon (legúán fogú)

Ez a növényevő dinoszaurusz a mai Európa területén élt, 130-120 millió évvel ezelőtt. 10 méter hosszúra nőtt, és akár a 3 tonnás súlyt is elérte. Mellső lábai alig voltak rövidebbek a hátsóknál, így négy lábon is járt, de két lábra is tudott állni. Mellső hüvelykujjai tüskék voltak, amikkel a ragadozóktól védte meg magát, kisujjait finoman tudta mozgatni, ezek segíthettek a táplálék szerzésben is.

Fején csőrszerű száj volt, fogai a leguánokéhoz hasonló alakot öltöttek és hátrébb helyezkedtek el, jól meg tudta rágni velük a keményebb növényeket is. Pontosan nem tudjuk, milyen növényeket evett, de az biztos, hogy a talajtól 4-5 méteres magasságig mindent elért, ezért élőhelye elterjedt növényevője volt.

Triceratops (háromszarvú arc)

A Triceratops fejét alacsonyan tartotta, így az aljnövényzettel táplálkozott, de erős fejével, szarvaival képes lehetett fák kidöntésére is. Szája végén csőrt viselt, amivel letépte a növényeket, a rágást hatalmas mennyiségű, akár 400-800db foga végezte.

Találtak olyan leletet, amiből kiderült, hogy a Triceratops a T-Rex-el is harca tudott szállni szarvai segítségével. Ez az állat 68-65 millió évvel ezelőtt élt Észak-Amerika területén.

Hylaeosaurus (erdei gyík)

Ez a dínó 7 méteresre nőtt, hosszúkás fejét a föld közelében tartotta, csőrével az alacsony növényeket aprította. A testén több helyen hosszú tüskéket viselt, amivel megnehezítette a ragadozók dolgát 135 millió évvel ezelőtt élt a mai Észak-Amerika és Európa területén.

Ragadozók

Tyrannosaurus (zsarnok gyík)

Az egyik legismertebb dinoszaurusz fajta. Az egyik legnagyobb valaha élt szárazföldi ragadozó, 13 méteres teste 7 tonnás is lehetett. Két lábon járt, nagy fejét nehéz farka tartotta egyensúlyban. A legnagyobb T-Rex koponya 1,5 méter hosszú, nem kétséges, hogy nagyon erős volt a harapása, tőrszerű fogaival rettegett vadász lehetett. Bőrét kavicsszerű pikkelyek borították.

A T-Rex feltűnt a Jurassic Park filmben is, ahol nagy sebességgel futva üldözte áldozatait. Ezzel szemben egy 2007-es számítógépes elemzéssel azt mutatták ki, hogy kb. 29km/h sebességgel haladhatott. Persze ez bőven elegendő lehetett a vadászathoz, mert növényevő zsákmányai mind lassabbak voltak. Lassan tudott irányt váltani, és testsúlya miatt a gyorsabb "futás" közben elesve végzetes sérüléseket is szerezhetett.

Ma is vitatkoznak a tudósok, hogy ez az állat vadászott-e, vagy dögevő volt, de valószínűleg 68-65 millió évvel ezelőtt Észak-Amerikában a csúcsragadozó szerepet töltötte be.

Velociraptor (gyors rabló)

Az igazi Velociraptor pulyka méretű, 2 méter hosszúságú és 20 kg-os testét tollak fedték. Kezei három ujján nagy méretű karmokat viselt, melyek a zsákmány szerzést segítették. Valószínűleg melegvérű volt, mert a ragadozó életmódhoz sok energiát kellett felhasználnia. Találtak olyan csontokat, amelyekből egyértelmű, hogy a raptor a nála jóval nagyobb, 1-2 méter hosszúságú Protoceratops-ot is megtámadta.

Ez az állat 75-71 millió évvel ezelőtt élt, csontjait Ázsiában találták meg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dinoszauruszok gyerekeknek - egyszerűen, sok képpel

# data[].attributes.attachment_link.description
A perm időszak nagyon régen, 300 millió éve kezdődött és 250 millió éve ért véget. Kezdetén a szárazföld nagy részét jég borította, ami szép lassan visszahúzódott és melegebb éghajlat alakult ki. Egyetlen szuperkontinens volt (Pangea), aminek belsejében sivatagos területek is kialakultak.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kőzetbolygók

Föld-típusú bolygóknak is nevezik őket, mert mindegyik szilárd felszínű, méretük hasonló a Földéhez, és csak kettő, vagy kevesebb holdjuk van.

Merkúr

A Naphoz legközelebbi bolygó, és egyben a legkisebb is. Valóban forró, átlagosan 170°C van a felszínén, de míg a nappali 430°C -ot egyetlen napernyővel sem bírnánk, úgy az éjszakai -170°C-ban sem segítene a bundakabát. 88 nap alatt kerüli meg a Napot.

Nagyon hasonlít a mi holdunkra, van rajta sok kráter, és nincs légköre, viszont a közepén egy óriási vasmag van, ami miatt gyenge, de állandó mágnese mező veszi körül. A legendás Messenger űrszonda 2008-ban közelítette megy először a Merkúrt, és 2012-ben a NASA már teljes, 3D-s Merkúr térképet készített. Ekkor hozták nyilvánosságra, hogy vízjég, és szerves vegyületek nyomait fedezte fel a Merkúr északi pólusánál lévő kráterekben. Az űrszonda komoly vulkáni tevékenység nyomait is felfedezte.

Vénusz

A Naptól számított második bolygó, amely a római istennőről kapta a nevét. Körülbelül 224 földi nap alatt kerüli meg Napot. A földről nézve a Hold után a második legfényesebb égitest, ezért Esthajnal csillagként is ismerjük (bár nem csillag). Régi korokban nagy segítség volt az utazóknak, hajósoknak a tájékozódásban.

Hasonlít a Földre, testvérbolygónak is hívják, mert hasonló a mérete és a tömege is. A nagyrészt szén-dioxidból álló légköre nagyon sűrű, a földi levegőnél 93-szor nehezebb, így a felszínen olyan hatalmas nyomás uralkodik, mint az óceánokban 1 kilométeres mélységében. A bolygót kénsavas, gyorsan mozgó és vastag felhőréteg borítja, így a felszín nem látható. Ez a felhő veri vissza a napfényt és teszi a Vénuszt az égbolt egyik legfényesebb pontjává.

A bolygó megfigyelése nem volt éppen egyszerű, a Venyera szondákból a hetedik tudott leszállni a felszínre, de csak 23 percig tudott adatokat küldeni. A felszínt a Magellan szonda szinte teljesen feltérképezte, ma a Venus Express kering a bolygó körül a légkörét tanulmányozva.

Föld

A Föld a Naptól számított harmadik bolygó. Ezt a bolygót ismerjük leginkább, több millió fajta élőlény él rajta, köztük mi, emberek is. A föld kb. 4,5 milliárd évvel ezelőtt alakult ki, és úgy 1 milliárd évvel később már meg is jelent rajta az első élet.

A Föld felszínének 71%-át víz takarja, a maradék pedig kontinensek és szigetek formájában szilárd föld. A tudósok kutatásai alapján a Föld még kb. 1,5 milliárd évig lesz élhető bolygó, utána az egyre erősebb napsugárzás káros hatásait már nem tudják elviselni a mai élőlények. A Földnek egy holdja van, ami egy korábbi meteor becsapódáskor szakadt ki a bolygó anyagából. A Hold nagyban befolyásolja az életet a Földön, például neki köszönhetjük a tengereken az árapály jelenséget.

Mars

A Mars a Naptól számított negyedik bolygó, szokták vörös bolygónak is hívni, a felszínén levő vas-oxid vörösesbarna színe miatt. A bolygó tömege csak tizede a Földünkének, de van két holdja a Phobosz és a Deimosz. Egy marsi nap (sol) 4 óra 39 perc 35 másodperc. Hasonló dőlése van, mint a Földnek, így a Marson ugyanolyan évszakok alakultak ki, mint nálunk, viszont a földi légköri nyomásnak csak a százada mérhető, mert a légköre igen ritka.

A Marson nincs óceán és így „tengerszint" sem, e helyett a nulla magasságnak a bolygó közepétől 3396 km-es távolságot választották. Itt található a Naprendszer legnagyobb hegye, az Olympus Mons, amely 27 kilométer magas és 600 km átmérőjű. A Valles Marineris nevű hasadék pedig 4000 km hosszú, és van, ahol 200km széles, és 7km mély.

A Föld után ez a legjobban kutatott bolygó, az oda küldött űrszondák az élet nyomait kutatták. Legutóbb a Spirit, az Opportunity és Curiosity által készített felvételeket, kutatási eredményeket ismerhettük meg. 2013 novemberében útnak indult a Maven űrszonda is, amely a légkört kutatja majd.

A Marson találtak jeget és tudjuk, hogy régebben egy Atlanti-óceán méretű tenger is volt a felszínén. A tudósok úgy gondolják a légkör sokat változhatott, és korábban a Marson - mikrobális - élet is kialakulhatott. A Marsra 26 havonta tudunk gazdaságosan szondákat küldeni, így kb. 2 évente terveznek újakat küldeni, az első emberi utazást 2020-2030 között várhatjuk. Az emberiség további célja lehet a Mars kolonizálása, tehát az emberek nagyszámú letelepítése, majd a terraformálás, amely során a Marson a Földihez hasonló körülmények kerülnek kialakításra.

Az első telepeseket talán a Mars One néven elhíresült program juttathatja a vörös bolygóra, amely a tervek szerint tévés közvetítéssel finanszírozza majd a hatalmas költségeket.

Óriásbolygók

Gázóriásoknak is nevezik őket, mert főleg gázból állnak, méretük sokkal nagyobb a földnél, és több, mint tucatnyi holdjuk van.

Jupiter

A Naptól számított ötödik bolygó, és a legnagyobb tömegű és méretű bolygónk. A Nap tömegének csak ezrede, de az összes bolygónál 2,5-ször nehezebb egymaga.

A Jupiter 85-90%-ban gázból áll (hidrogén, hélium), de van egy kis szilárd magja is, ami még így is a Föld tömegének legalább tízszerese lehet. A szilárd magot "fémes" hidrogén borítja, melyet folyékony hidrogén, majd hidrogén gáz vesz körül. A légkör tetején kristályokból álló felhők úsznak sávonként különböző sebességgel, ráadásul ellentétes irányba mozogva. A sávok határán óriási viharok keletkeznek, pl. a Nagy Vörös Folt, ami már az 1600-as években is olyan volt, mint ma.

A Jupiteren egy nap 10 órás, de a Napot csak 11,86 év alatt kerüli meg. Ennek a bolygónak van a legtöbb holdja, 63 égitest kering körülötte, amiből 4 nagy és gömb alakú hold: az Io, az Europé, a Kallisztó, és a Ganümédész. Érdekes, hogy a Ganümédész még a Merkúr bolygónál is nagyobb méretű. Az Europén tudjuk, hogy a felszíni jég alatt óriási óceán hullámzik, amelyben akár élet is kialakulhatott. Egy halvány - a Földről nem észlelhető - gyűrűrendszere is van a bolygónak, melyet a holdakról távozó por alkot.

A bolygót számos űrszonda vizsgálta, a legértékesebb adatokat a Galileo gyűjtötte 1995-2003 között.

Szeturnusz

A Szaturnusz a Naptól számított hatodik bolygó, a második legnagyobb bolygónk. Tömege harmada a Jupiterének, de térfogata csak 20%-al kisebb, az egyetlen bolygó, amelynek sűrűsége kisebb, mint a vízé. A Szaturnusznak is lehet szilárd magja, felépítése hasonló a Jupiteréhez: nagy részt hidrogén gáz alkotja, felszínén kristályokból álló felhők áramlanak. A felhők itt is sávosak, nagy viharokat alkotnak, de sokkal halványabbak. Itt mérték a naprendszerben a legnagyobb szelet, ami 1800 km/h sebességű volt.

A Napot 29,5 év alatt kerüli meg, és 10,5 óra alatt fordul meg tengelye körül.

A Szaturnusz ismertetőjele a hatalmas gyűrűrendszere, ami kb. 100 000 km széles, de átlagosan csak 20 méter vastagságú! A gyűrűk porból állnak, amik a bolygó keletkezésekor, vagy más égitestek ütközésekor keletkezhettek.

61 holdja közül egyetlen nagy méretű van, a Titán, amely az egyetlen hold, ami rendelkezik légkörrel is. Feltételezések szerint a légkör hasonlít az ősi földihez, és a felszínen metán tavak is vannak.

A bolygót utoljára a Cassini-Huygens űrszonda vizsgálta 2004-ben, de a föld körüli űrtávcsövekkel is megfigyelik a tudósok.

Uránusz

Az Uránusz a Naprendszer hetedik bolygója, a gázóriások közül a legkisebb tömegű, de még így is 14-szer nehezebb Földünknél. Az Uránusznak is van egy kis szilárd magja, de a tömeg nagy részét a vastag, fagyott köpeny adja, ami vízjégből, metánjégből és ammóniajégből áll.

Ezt a bolygót az ókorban nem ismerték, bár több csillagász is megfigyelte, csillagnak vélték, bolygóként csak 1781-ben azonosították.

84 év alatt kerüli meg Napunkat és az egyetlen bolygó, amely "az oldalán fekszik". Tehát nem vízszintesen pörög, mint egy búgócsiga, hanem függőlegese, mint egy biciklikerék. Ennek köszönhetően ha a felszínen lennénk, 42 évig látnánk a napot, majd 42 évig tapasztalnánk éjszakát.

27 holdját ismerjük, melyek közül 5 valódi hold, a többi rabul ejtett aszteroida. 1977-ben felfedezték, hogy az Uránusznak is van gyűrűrendszere, bár ez is elég halvány, és csak pár kilóméter széles. Az Uránusz közelében eddig csak a Voyager-2 űrszonda járt, 8000 képet készített a bolygóról és a légkörét, mágneses mezőjét is mérte.

Neptunusz

A Neptunusz a Naptól számítva a nyolcadik, legtávolabbi bolygó a Naprendszerben, az Uránusz ikertestvére. Átmérője picit kisebb, tömege picit nagyobb, mint testvérének, de itt is viszonylag sok a metán, aminek a kék színét köszönheti a bolygó.

A Neptunuszon egy év 164,79 évig, egy nap pedig 16,11 óráig tart. Galilei még csillagként azonosította, az Uránusz mozgását vizsgálva találták ki, hogy léteznie kell még egy bolygónak, és 1846-ban találták meg ezt a kék bolygót. 14 holdja van, amelyek közül csak a Triton nagyobb méretű, valódi hold. A Triton azért különleges, mert a Naprendszerben szokásos keringési iránnyal ellentétesen kering.

A Neptunusznak is van gyűrűrendszere, de csak néhány 10 km szélességű, így nem szokták ábrázolni. A bolygót csak a Voyager-2 űrszonda közelítette meg 1989-ben, ami jelenleg energiatakarékos módban halad a Naptól távolodva, hogy 2016 körül elsőként végezze a bolygóközi tér és a helioszféra vizsgálatát.

Törpebolygók

A törpebolygók főleg szilárd anyagból állnak, méretük kisebb a Merkúrnál, de nagyobb a holdaknál, és akár 5 holdjuk is lehet (mint a Plútónak).

Ceres

A Ceres a legkisebb ismert törpebolygó. Különlegessége, hogy a normális bolygók között helyezkedik el, pontosabban a Mars és a Jupiter között.

Gömb alakú, átmérője 950km és tömege mindössze a Hold tömegének 4% körül lehet. Felszíne valószínűleg jégből, ásványokból, agyagból állhat, belsejében kőzetmag rejtőzik, felszíne alatt folyékony vizet tartalmazó óceán lehet.

A Ceresről a legjobb képet 2003-2004-ben a Hubble űrteleszkóppal készítették, az első űrszonda, a 2007-ben indult Dawn műhold 2015-ben éri el.

Plútó

A Plútó a legkisebb bolygó volt, 2006-ban a tudósok törpebolygónak minősítették, de így legalább a törpebolygók között a 2. legnagyobb lett (az Eris után).

A Pluto tömege csak egyötöde a Holdénak és mérete is kisebb. A felszínén fagyott nitrogén található, amely napközelben felengedve vékony légkört alakít ki.

A Plútó mellett egy magához képest óriási méretű holdat, a Charont is láthatjuk. A Charon fele akkora tömegű, mint a Plútó, és ezért a két égitest egymás körül kering. További ismert holdjai még a közepes méretű Nix és a Hydra, és a 2011-2012-ben felfedezett Kerberos és Styx is.

Haumea

A Haumeát csak 2004-2005-ben fedezték fel. Tömege a Pluto harmada, alakja ellipszisre emlékeztet, kétszer olyan hosszú, mint amilyen széles. Két holdját ismerjük, és azt tudjuk, hogy 285 év alatt kerüli meg a Napot.

Makemake

2005-ben fedezték fel ezt a gömb alakú, ismert holdakkal nem rendelkező törpebolygót. Átmérője a Plutoénak 3/4-e, ezzel a 3. legnagyobb törpebolygó. Felszínén valószínűleg -240 °C-os hőmérséklet van, ezért azt gondolják, hogy metán- és etánjég borítja.

Eris

A legnagyobb ismert törpebolygó, átmérője 2300 km, tömege 27%-kal nagyobb a Plútó tömegénél. Őt is 2005-ben találták meg, egyetlen holdja a Düsznomia.

A Naptól körülbelül háromszor messzebb kering, mint a Plutó, és a keringési ideje 560 év.

Források: Naprendszer a Wikipedia-n

# data[].attributes.attachment_link.title
Bolygók a naprendszerben - gyerekeknek, egyszerűen - KerekMese

# data[].attributes.attachment_link.description
Föld-típusú bolygóknak is nevezik őket, mert mindegyik szilárd felszínű, méretük hasonló a Földéhez, és csak kettő, vagy kevesebb holdjuk van. A Naphoz legközelebbi bolygó, és egyben a legkisebb is. Valóban forró, átlagosan 170°C van a felszínén, de míg a nappali 430°C -ot egyetlen napernyővel sem bírnánk, úgy az éjszakai -170°C-ban sem segítene a bundakabát.

# data[].attributes.body
Képekkel bemutató

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A régi magyar háziállataink között a magyar szürke marhát tetszetős küllemével és tekintélyes megjelenésével a gazdasági elismerés és történelmi hagyománytisztelet terén az első hely illeti meg.

A szürke marha egykori elterjedése nem egyértelműen tisztázott. Az 1870-es évekig az ország marhaállományának majdnem 100%-át képezte. A magyar Alföld honfoglalás óta tenyésztett szarvasmarhája. Hosszú időn keresztül (1400-1700) Közép-Európa legkeresettebb hízómarhája volt. Ennek kétségtelen oka az igénytelen tartási körülményhez való alkalmazkodása, jó húsminősége és kiváló igavonó volta. A szürke marhára jellemző, hogy szilárd szervezetű, szívós, rendkívül igénytelen fajta. Húsa finomrostú, igen ízletes.

A középkorban az ország területének nagy része mocsaras legelő volt, így külterjes viszonyok között nagyon sok szarvasmarhát lehetett tartani. Hatalmas, télen-nyáron szabadon tartott gulyák voltak mindenfelé.

A századforduló után azonban a legeltetési viszonyok megváltozása, a termelékenyebb fajták megjelenése miatt egyre inkább visszaszorult ez a fajta, és a második világháború éveiben már csak 8-10%-át tette ki marhaállományunknak, a 60-as években pedig 200 db tehén és 6 db bika volt mindösszesen.

Mára elhivatott szakemberek áldozatvállaló munkájával és állami támogatással sikerült a fajtát megmenteni a végleges kipusztulástól. Nemzeti parkjainkban legel az állomány kétharmada, közel 3000 jószág.

MAGYAR TARKA MARHA

A XIX. század végén tenyésztették ki a magyar szürke marhából, elsősorban a szimentáli marhával történő keresztezés révén. A magyar tarka marha egyesíti a kultúrfajták termelőképességét és a parlagi fajták nagy ellenálló képességét. Kitűnő kettőshasznosítású (hús, tej) fajta.

A jó tartási körülményeket nagy termeléssel hálálja meg, de az átmeneti szélsőséges viszonyokat is jól tűri. Alkalmazkodóképessége felülmúlja, termelőképessége pedig megközelíti a nyugati kultúrfajtákat.

A magyar tarka szarvasmarha fajta talán az egyetlen olyan fajta, amelynek kialakulásában annyiféle ős szerepelt. A fajta alapját a hazai fajták szolgáltatták, a szürke marha mellett jelentős szerepe volt a háztáji, változatos küllemű marháknak is. Valószínűleg a magyar szürke marha kezdetben a már jóval régebben tenyésztett „ólas marhával" majd a bevándorló telepesek marháival, a XIX. századtól pedig különböző svájci, német, osztrák, holland és angol fajtákkal kereszteződött. A magyar tarka marha fajtája a XX. század elejére alakult ki.

BIVALY

Eredeti hazája Elő- és Hátsó-India. Hazánkban a nedves, tőzeges legelőkkel rendelkező gazdaságok (Somogy, Zala megye) tenyésztették. Igavonó ereje 50%-kal nagyobb, mint a szarvasmarháé. Nálunk pár száz darab van belőle, jelentősebb állományai Erdélyben találhatók. Felmérések szerint 1921-ben hozzávetőleg 200.000 egyedet számláltak Románia bivalyállományának összeírásakor. A második világháborút követően a tejtermelési szempont előtérbe kerülése miatt a faj igázó hasznosítása háttérbe szorult.

Napjainkban elsősorban természetvédelmi és idegenforgalmi megfontolásból tartják. A Balaton-felvidéki Nemzeti Park Kápolnapusztán található bivaly-rezervátumában egész évben megtekinthetők.

vissza az oldal elejére
RACKA JUH (fehér és fekete változat)

A juh valószínűleg délnyugat-Ázsia felől került Európába, a Kárpát-medencében i.e. mintegy 5000 évvel ezelőtt jelent meg.
A racka fajtakörnek a hegyvidéki és az alföldi változatát különböztetjük meg.

Az alföldi racka jellegzetessége a különleges szarv alakulása. Ez a „v" alakban felálló pödrött szarv valószínűleg mutáció következménye, amely mint fajtajelleg maradt meg. Mindkét ivar szarvalt, a kosok szarvai szűkebb szögben állnak. A rackát két színváltozatban tenyésztik. Az állomány nagyobb része fehér, kisebb része fekete színű. A fehér változat gyapjúja, pofája, lábvégei sárgás-fehér színűek, a szarvak és a körmök viaszsárgák. A fekete színváltozat gyapja és rövidszőrei egyaránt fényes feketék.

A rackajuhok csoportjába tartozik az Erdélyben kialakult gyimesi racka. Ez az alföldi rackánál finomabb bundájú, a kosok laza csigás, az anyák rövid, sarló idomú szarvakat viselnek. Az állatok majdnem teljesen fehérek, kivéve a fejen és néha csak a szem körül, valamint a lábvégeken előforduló sötétbarna vagy fekete színű szabálytalan foltokat.

A hortobágyi forma elsősorban Debrecen környékén és a Kiskunságban volt honos. Legtovább a hortobágyi pusztán és a Bugac környéki tenyésztőknél maradt fenn.

A juhok súlya viszonylag csekély, az anyák 45, a kosok 60 kg körüliek. Mint ősi parlagi juh, a racka is több hasznosítású, leginkább azonban tejelő juhként tartjuk számon.

Jelentősebb racka állomány a Fertő-Hansági Nemzeti Park Igazgatóság és Körös-Maros Nemzeti Park Igazgatóság valamint Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság területén található.

CIGÁJA JUH

Ősi juhfajtánk, amely a magyar Alföldre az 1700-as évek során került. Hazai körülmények között gazdaságosan tartható, ellenálló fajta, tejtermelése vetekszik az intenzív fajtákéval. Ez a kifejezetten hármas hasznosítású és alapvetően a hegyi juhok csoportjába tartozó fajta nagyon jól alkalmazkodott Magyarország eltérő földrajzi és éghajlati adottságaihoz.

vissza az oldal elejére
A cigájának országonként több színváltozata létezik, pl. a kovásznai változat barnás-vörhenyes pofájú és lábú, más országokban tarka és teljesen fehér változat is létezik. A hazai őshonos fajta feje és lába fekete, kávés-barna színű. A bárányok színe világosabb-sötétebb homokszürke, de a bunda később fehér színűre vált.

A kifejlett anyák súlya 50-55 kg, törzshosszuk 75 cm, marmagasságuk 65-70 cm. A kosok nagyobbak és nehezebbek. A kosok másfél körívet leíró, csigaszerű szarvakat viselnek, míg az anyajuhok szarvatlanok. A statisztika szerint a hazai juhállománynak mintegy 0,2-0,3 %-a cigája, de a szórvány anyajuhok száma becslések szerint ennél lényegesen nagyobb lehet.

A fajta a tenyészállat-kereskedelem révén leginkább a Duna-Tisza közén terjedt el. Az első világháborút követően a cigája tenyésztése Bács-Bodrog, Csanád és Pest vármegye déli részén maradt meg, illetve fejlődött tovább. A két világháború között, mint fejős juh a parasztgazdaságokban is terjedni kezdett. A második világháború után létszáma jelentősen lecsökkent. 1953-ban Karcagon létesült egy 200 anyás törzsnyáj, de ez később megszűnt. A hazai legnagyobb törzsállomány a Körös-Maros Nemzeti Park kardoskúti legelőit tartja karban.

CIKTA JUH

A cikta juh hazánkba a török uralmat követő betelepítések nyomán érkező németajkú lakossággal került be. Magyarországon elsősorban Tolnában és Baranyában tenyésztették.

A cikta a rackához hasonlóan kisebb testű, az anyák 40, a kosok 60 kg körüliek. Az anyák szarvatlanok, a kosoknak csak egy része hord könnyű csigás szarvakat. Az állatok teljesen fehérek. Gyapjú- és hústermelő képessége hasonló a cigájáéhoz. A Duna-Dráva Nemzeti Park Igazgatóság tervezi saját cikta állományának kialakítását.

KECSKE

A fennmaradt írásos emlékeinkből kiderült, hogy honfoglaló elődeink a vándorlásuk során kecskét is magukkal hoztak és az itt élő népek kecskéivel történő keresztezéséből született az őshonos parlagi kecskénk. A parlagi típusú magyar tincses kecskefajta a nevét onnan kapta, hogy köztakarójának hosszú fedőszőreit nem köti össze fátyol és kötőszál, így a hosszú szőrszálak tincseket képeznek. Az őshonos kecske szélsőséges viszonyokhoz való jó alkalmazkodó képessége a hosszú szőrzetének és vastag bőrének is tulajdonítható.

A parlagi kecske nemesítése Kovárzik Károly nevéhez fűződik. Szilágysomlyón, Szentmártonkátán és Nyárasladányon hozott létre törzstenyészetet, amelyet az I. világháború során felszámoltak. Majd 1943-ban Fáy András Kőkút és Óhat állami uradalmakban hozott létre tenyészeteket, amelyek hasonló sorsra jutottak. 1970-es években néhány mezőgazdasági üzemben a magyar parlagi kecskék és import bakok keresztezésével próbálták a nagyüzemi kecsketenyésztést meghonosítani. A 80-as években a termelőszövetkezetek felszámolták állományukat. Ma a Kecsketenyésztők és Nemesítők Országos Egyesülete végzi eredményesen a magyar kecske nemesítését és tenyésztését.

Hazánkban legelterjedtebb a nemesített fehér magyar tejelő kecske. Szerény viszonyok között is jelentős mennyiségű tejet termel. Teje igen tápláló összetételű, különösen gyermekek táplálékaként értékes.

MANGALICA SERTÉS

A múlt század elején a bakonyi, a szalontai és egyéb kezdetleges sertésfajták nem elégítették ki a hazai igényeket. A nemesítést a szerb sumidai és a hazai parlagi fajták keresztezésére alapozták. József nádor kisjenői gazdaságába Milos szerb fejedelemtől tenyésztési és nemesítési szándékkal hozatott egy törzset, amelyet a magyar mangalica nemesítés alapjának tekintenek.

A két világháború között az ország sertésállományának jelentős részét ez a fajta képezte. 1945 után a háború és a megváltozott fogyasztói igények miatt az állomány 50% alá csökkent, amely főleg a sötét színváltozatot érintette. A mangalicát a szőke, vörös, fecskehasú, és ordas-vadas színváltozatban tenyésztik. Ez a fajta a külterjes tartásmódot igen jól hasznosító, igénytelen zsírsertés. Értékét a takarmánnyal szembeni igénytelensége, edzettsége és ellenálló képessége adja. A Hortobágyi Természetvédelmi és Génmegőrző Kht. tart nagyobb állományt belőle, elsősorban gazdasági célból.

Néhány éve a mangalica iránti érdeklődés - az egészségesebb zsírösszetétele és a jobb húsminősége miatt - ismét megnövekedett. A mangalica húsból is készül világhíres serrano sonka.

vissza az oldal elejére

SHAGYA ARAB

Az arab ló az emberiség alkotta kultúrfajták legrégebbi képviselője. Szinte mindegyik melegvérű lófajta nemesítője.

Az arab ló kialakulása i.e. 3000-től i.sz. VII. századig tartott. A Shagya arab a bábolnai ménesben kitenyésztett lófajta, amely elsősorban a Monarchia utódállamaiban maradt meg. Ma már nagyobb létszámú állománya él Németországban, Svájcban, sőt Norvégiában is.

MEZŐHEGYESI FÉLVÉR

A mezőhegyesi állami ménesben két angol telivér mén alapította ezt a fajtát, Furioso sen (1836) és North Star sen (1844). A fajta magában hordja az angol vérre jellemző jó tulajdonságokat, ugyanakkor a hazai környezetben az angol telivérnél tömegesebb testű, szilárdabb szervezetű mindenes lóvá fejlődött. Elsősorban hátasló, de kocsiba is köthető, könnyű mezőgazdasági munkára is alkalmas.

vissza az oldal elejére

MAGYAR TYÚK

Tájkörzetei főleg Szolnok és Csongrád megyében voltak. Jelenleg mintegy 500 kanca és 50 mén számítható ebbe a fajtába.

KISBÉRI FÉLVÉR

A kisbéri félvér az 1853-ban létesített Kisbéri Ménes Intézet célkitűzésének eredménye. A magyar félvér egyik hagyományos típusa. Nevét a kisbéri ménesről kapta, ahol angol telivér fajtájú mének alapították.

Kifejezetten hátas, sportcélra alkalmas ló. Jellegzetes tájfajtái is kialakultak, a tolnatamási és a szabolcsi tájfajták. 700-800 kanca és kb. 50 mén található az országban.

GIDRÁN

Ez a fajta ugyancsak Mezőhegyesen alakult ki. Alapítója Gidrán II., 1818-ban született mezőhegyesi mén. A fajtára jellemző a „sárga" szín, a mezőhegyesi sárga ménesből alakult ki, ahol a múlt század második felétől időnként arab, majd nagymértékben angol telivér méneket használtak.

Jelenlegi létszáma 100-150 kanca, a törzsménes Maróc-pusztán található a Pannon Agrártudományi Egyetem kezelésében. Magyarországon kívül a fajtát még Bulgáriában és Romániában tenyésztik.

LIPICAI

A fajta 1580-ban Lipicán (Lipizza) alapított udvari ménesből származik. A barokk udvari ló legkedveltebb típusa tulajdonképpen az Osztrák-Magyar Monarchia szülötte, kisebb létszámban a világ legkülönbözőbb tájaira is eljutott. A napóleoni háborúk idején kétszer is Magyarországra (Mezőhegyes; 1801, 1812) mentették a törzsállományt. 1875-ben Fogarasra - egy részét Bábolnán hagyták -, majd 1961-ben jelenlegi helyére, Szilvásváradra került.

A magyar fogatsport világviszonylatban is elismert eredményeinek egyik meghatározó sikerét ez a fajta biztosította. A lipicai ló hazai génbankját a Bükki-hegység fennsíkján tartott csipkéskúti ménes képezi.

NÓNIUSZ

A fajtát alapító Nonius senior anglonormann fajtájú mén hadizsákmányként került a kincstár kezére. 1816-1822-ig a mezőhegyesi ménesben fedezett. Arab és spanyol eredetű kancák termékenyítésével hasznosították. A múlt század közepétől a nóniusz fajtává alakult. A tenyésztés előterébe a nehéz vértesló, illetve a hámos jelleget állították. Kialakult tájkörzetei: Makó vidéke, Bánát és a Hajdúság. Legértékesebb volt a Mezőhegyesi ménesbirtok és Debrecen város tenyészete.

Jelentősebb tenyészet a Hortobágyi Nemzeti Park Igazgatóság területén található.

HUCUL

A „Kárpátok pónija", a tarpán egyenes leszármazottjának tudják. A múlt században nemesítették az arab fajtával, erre vall szép feje és elegáns formája. Rendkívül igénytelen, kitartó málhás-, hátas-, és igásló.

Ma csak az Aggteleki Nemzeti Parkban van belőle kisebb állomány.

SZAMÁR

Az afrikai vadszamár a házi szamár őse, amely elvadulva a vadszamár korábbi elterjedési területének egyes részein, valamint a világ számos más részén él. A szamár lóval keresztezett utódait öszvérnek nevezzük, amelyek csaknem mindig, de nem szükségszerûen terméketlenek. A háziasított szamár 40 évnél is tovább élhet.

Főleg hegyvidéken, szőlőkben igen jól használható, igénytelen igás illetve málhás állat. Kitartó, betegségekkel szemben ellenálló.

A honfoglaló magyarság tyúktartásáról nincsenek adatszerű bizonyítékaink. A máig létező és nagyra értékelt magyar tyúkfajta a középnagyságú sárga, fehér és kendermagos színű változat a középkori évszázadokban alakult ki. Szélsőséges klimatikus viszonyok között is kitűnő az ellenálló képessége, kiváló kotló, jó nevelő. Húsminősége elsőrangú.

ERDÉLYI KOPASZNYAKÚ

Kisázsiai eredetű és a törökök által betelepített fajtának tekinthető az erdélyi kopasznyakú tyúk, amely a magyar tyúknál valamivel nagyobb testű, vadmadár formájú. Ezek a fajták hús- és tojástermelésre egyaránt alkalmasak, a külterjes tartási módot szorgalmas élelemkereső készséggel, edzett szervezettel, jól hasznosítják.

RÉZ- ÉS BRONZPULYKA

A pulyka őse a vadpulyka ma is megtalálható Észak és Közép-Amerikában. Háziasítása időszámításunk szerint 1000 körül indulhatott meg Amerikában. Európába feltehetően a spanyol hódítók hozták, 1519-től írásos bizonyítékok erről tanúskodnak.
Hazánkban a bronz és réz színű változata tekinthető régi magyar fajtának. Edzett, ellenálló, elsősorban rovarevő.

MAGYAR FODROS LÚD

A magyar lúd a Kárpát-medencében őshonos. Fehér, tarka és fodros változatban fordul elő. Az Alföldön a nagyobb testű fehér és fodros, a Dunántúlon a kisebb testű, gyakran tarka színű egyedek voltak honosak. A fodros tollú magyar lúd őshonos ludunk különleges változata, látványos fodros tollazata miatt előszeretettel tenyésztették hazánkban. Testnagysága, tojástermelése közepes, jó kotló fajta. Kiváló, különleges minőségű hús, toll és májtermelő.

MAGYAR KACSA

A kacsa őse a tőkésréce. Őshonos fajtánk, mely a magyarországi viszonyokat kitűnően bírja, igénytelen, ellenálló. Kis testű, elsőrangú húsminőséget adó fajta, melyet fehér és tarka színben tenyésztenek.

vissza az oldal elejére

KUVASZ

Az egyik legrégebbi magyar pásztorkutya fajtánk, nagytestű, erős, izmos felépítésű, rendkívül tetszetős formájú kutya. Megvesztegethetetlen, bátor, gazdájához hűséges, kitűnő ház-, és területőrző.

Nomád pásztorkodó őseink állatainak megvédéséhez szükség volt bátor, félelmet nem ismerő, őrző-védő pásztorkutyára. A nomád pásztor, majd később a pásztorkodó állattenyésztő fő ellensége, vagyonának tizedelője a farkas és a szegénylegény volt. Ellenük kellett védeni az állatokat. Erre a feladatara két nagytermetű őrző-védő pásztorkutya-fajtát tenyészettek ki: a kuvaszt és a komondort.

KOMONDOR

Ázsiai eredetű ősi magyar pásztorkutya. Erőteljes szervezetű, nagytestű, mozgása mégis könnyed, kimért. Területvédő, bátor és vakmerő. Önálló, de sohasem akaratos.

PULI

Közepes testű ősi magyar pásztorkutya-fajta. Nagyon élénk vérmérsékletű, mozgékony energikus. Hihetetlenül tanulékony, terelésben és házőrzésben kiváló. A puli több színben fordul elő: fehér, fekete, szürke és fakó.

PUMI

A pumi legkorábbi megjelenési nyomát 1801-ből ismerjük az irodalomban. Igen élénk terelő eb, vakmerően bátor, ezért nagyobb állatok terelésében is szívesen használják. Hangos, ugatós fajta, házőrzésre is kiváló. Változatos szőrszínű, de leginkább ezüst és palaszürke.

MUDI

Elsősorban a Tiszántúl pásztorainak nagy becsben tartott kutyafajtája volt. 1936. évi tenyészállat vásáron történt a mudi első jellegleírása.

Élénk vérmérsékletű pásztorkutya, közepes termetű, a hazai pásztorkutyák közül a legrövidebb szőrzetű. Bátor, fogós természetű eb. A pásztorok által nagyon kedvelt, főleg nagyobb állatok mellett. Színe lehet fényes fekete, fehér, fakó.

SIMASZŐRŰ MAGYAR VIZSLA

Középnagy testű, sárga, rövidszőrű, legendásan értelmes, mindenes vadászkutya. Éles szimatú, kiegyensúlyozott, könnyen és gyorsan idomítható.

DRÓTSZŐRŰ MAGYAR VIZSLA

A simaszőrű vizslánál erősebb csontozatú, robosztusabb megjelenésű mindenes vadászeb. Könnyen kezelhető, tanulékony, a vízi munkát különösen kedvelő fajta.

ERDÉLYI KOPÓ

Középnagy testű, bátor, kitartó ősi magyar kopófajta. Kitűnő szaglással rendelkezik, könnyen tanítható, igénytelen. Kitűnően hajt, keresésre és vadelhozásra is használható.

MAGYAR AGÁR

Ősi magyar vadászkutya. A nyúl, róka, őz futással történő elejtésére, megfogására használják. Hosszú távon igen kitartó. Igénytelen, rendkívül szívós. Színe változatos.

vissza az oldal elejére

# data[].attributes.attachment_link.title
A magyar állami természetvédelem hivatalos honlapja

# data[].attributes.attachment_link.description
A régi magyar háziállataink között a magyar szürke marhát tetszetős küllemével és tekintélyes megjelenésével a gazdasági elismerés és történelmi hagyománytisztelet terén az első hely illeti meg. A szürke marha egykori elterjedése nem egyértelműen tisztázott. Az 1870-es évekig az ország marhaállományának majdnem 100%-át képezte. A magyar Alföld honfoglalás óta tenyésztett szarvasmarhája.

# data[].attributes.body
Rajzokkal fotókkal röviden mutatja be, családok csoportok a bal margón rendszerezve

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hazánkban ritka kóborló, megfigyelésére a legnagyobb esély az őszi időszakban van, nagyobb folyóink, természetes- és mesterséges tavaink mentén. A telet többnyire a nyílt tengeren kóborolva tölti. Európai állománya helyenként növekszik.

Eredetileg Izlandon, a Shetland- és a Feröer-szigeteken fészkelt, de fokozatosan terjed az észak-atlanti térségben. Telepesen költ, egyszerű fészkébe a tojó 1-2 tojást rak. Tovább...

# data[].attributes.attachment_link.title
| Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület

# data[].attributes.attachment_link.description
Hazánkban ritka kóborló, megfigyelésére a legnagyobb esély az őszi időszakban van, nagyobb folyóink, természetes- és mesterséges tavaink mentén. A telet többnyire a nyílt tengeren kóborolva tölti. Európai állománya helyenként növekszik. Eredetileg Izlandon, a Shetland- és a Feröer-szigeteken fészkelt, de fokozatosan terjed az észak-atlanti térségben. Telepesen költ, egyszerű fészkébe a tojó 1-2 tojást rak.

# data[].attributes.body
Bolygókról, találós kérdések, viccek

# data[].attributes.body
Rajz, szójegyszék, vitaindító 100+ témában

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az egyik legjobb módja annak, hogy a hallgatók megértsék a tudományt, az, hogy képeket, ábrákat és grafikus szervezőket készítsenek az új és nehéz fogalmak megragadása érdekében. A kémiától, a biológiától, a geológiától és más területektől kezdve ezek az óratervek bevonják a tanulókat, és lehetővé teszik számukra, hogy vállalják a tanulás felelősségét. Ideálisak a laboratóriumi idő kiegészítéséhez, vagy új egységek bevezetéséhez és összefoglalásához. Testreszabhatja és testreszabhatja a projektet a hallgatói számára, hogy megadja a lendületet a tudomány sikeréhez!

Projektötletek

Tervezze meg a kísérletet

Tudományos poszterek

Energiaforrások összehasonlítása és kontrasztja

A tudósok életrajza

A tudományos innováció ütemterve

Diagram folyamatok

Science Lab Szabályok

Lab munkalapok

Életciklusok

Tudományos infographics

*(Ez egy 2 hetes ingyenes próbaverziót indít - nincs szükség hitelkártyára)

# data[].attributes.attachment_link.title
Tudományórák és Tevékenységek | Tudományos Projekt Ötletek

# data[].attributes.attachment_link.description
Az egyik legjobb módja annak, hogy a hallgatók megértsék a tudományt, az, hogy képeket, ábrákat és grafikus szervezőket készítsenek az új és nehéz fogalmak megragadása érdekében. A kémiától, a biológiától, a geológiától és más területektől kezdve ezek az óratervek bevonják a tanulókat, és lehetővé teszik számukra, hogy vállalják a tanulás felelősségét.

# data[].attributes.headline
Okos doboz - játékok tárgyanként témánként

# data[].attributes.subject
Okos doboz - játékok tárgyanként témánként

# data[].attributes.headline
Inspiráló interjú Dr.Karikó  Katalinnal tanárairól, tapasztalatairól

# data[].attributes.subject
Inspiráló interjú Dr.Karikó  Katalinnal tanárairól, tapasztalatairól

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
SZTE Kommunikáció- és Médiatudományi Tanszék

# data[].attributes.headline
Magyarország növényei és állatvilága fantasztikus képanyag -A fenti menün balra válaszd ki növény vagy állat majd jobbra  Élőhelre kattints

# data[].attributes.subject
Magyarország növényei és állatvilága fantasztikus képanyag -A fenti menün balra válaszd ki növény vagy állat majd jobbra  Élőhelre kattints

# data[].attributes.attachment_link.description
Az állatvilág rendszerezése pontos és korszerű, a legújabb rendszertan alapján állítottam össze - viszont a rengeteg anyag miatt nem teljes, csak a Magyarországi (illetve a környéki) állatok szerepelnek benne. A növények és a gombák csoportosításánál viszont a régebbi rendszertanokat vettem alapul, mivel a legújabb filogenetikus rendszerek még folyamatosan fejlődnek, illetve nehezen is érthetőek.

# data[].attributes.body
Szines képes összegző az osztályokról, arra kattintva példák rövid leirással

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Állathatározó | ... képes nemzeti online állathatározó...

# data[].attributes.attachment_link.description
Tilos a védett állatfajok egyedének zavarása, károsítása, kínzása, elpusztítása, szaporodásának és más élettevékenységének veszélyeztetése, lakó-, élő-, táplálkozó-, költő-, pihenő- vagy búvóhelyeinek lerombolása, károsítása.

# data[].attributes.body
Tisztán rendezett, jobb oldalon a találmányaik. A gyüjtemény nem teljes.

# data[].attributes.body
Okos doboz oktató videói 10+

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
"okos doboz" oktatás egészségnevelés prevenció táplálkozás egészség "oktató videó" betegségek megelőzés gyógyszerek stroke "helyes táplálkozás" mozgás "digit...

# data[].attributes.attachment_link.description
Az Okos Doboz program az alsó tagozat négy osztályában, négy kompetenciaterületen -- Matematika, Szövegalkotás-szövegértés (anyanyelvi kommunikáció), Életpálya építés (művészetek), Szociális, életviteli és környezeti -- hat tantárgyban -- matematika, olvasás-szövegértés, nyelvtan, vizuális kultúra, ének-zene, környezetismeret -- támogatja az oktatási folyamatot. Az Új Okos Doboz teljes feladatállománya - összesen 251 feladatsor 1506 feladattal áll rendelkezésre.