# data[].attributes.body
Skaitome pasaką "Kaip Vilkas duona kepė". Antrą kartą skaitome kartu su vaikais, leidžiame jiems įsiminti eigą. Patiems pabandyti sekti pasaką. Pradedant vienam vaikui, o tęsiant kitam. (grandinėle).

# data[].attributes.body
Mokytoja vaikus ryte pasitinka apsirengusi ūkininko rūbais, su skrybele, rankoje laikanti grūdus. Vaikams pasako, kad šiandien ypatinga diena, nes jie bandys suvaidinti anksčiau klausytos pasaką "apie vilką, kuris norėjo duonos išsikepti".

# data[].attributes.body
Supažindinti vaikus su Šv. Agotos diena įtarukiant vaikus įvairias, neįprastas ugdomąsias veiklas ir ugdyti pagarbą duonai.

# data[].attributes.headline
Klausimais ir domėjimosi sritimis gįsta intriga (obejktas, situacija, staigmena ir pan.)

# data[].attributes.subject
Klausimais ir domėjimosi sritimis gįsta intriga (obejktas, situacija, staigmena ir pan.)

# data[].attributes.body
Ryto pasitikimas su rugine, kvietine duona. Vaikų pasitikimas su diovintų varpų puokšte. Vaikų pasitikimas persirengus ūkininku.
Vaikų žadinimas iš pietų miego su medine dėžute, kurioje įberti grūdai.

# data[].attributes.body
Sakytinė ir rašytinė kalba (5 ž.)

Fizinis aktyvumas (5 ž.)

Aplinkos pažinimas(5 ž.)

Skaičiavimas ir matavimas (5 ž.)

Tyrinėjimas (5 ž.)

Meninė raiška (5 ž.)

Iniciatyvumas ir atkaklumas (5 ž.)

Estetinis suvokimas (5 ž.)

Santykiai su bendraamžiais (5 ž.)

# data[].attributes.body
Grūdai (kviečiai, rugiai, avižos), įvairūs indai, popierius, klijai, žirklės, dažai, pieštukai, kaladėlės, pipetės, įvairios gamtinės medžiagos, knygos, smėlis, sniegas, spalvintas vanduo, džiovintos varpos, kašteliai, interaktyvi lenta (kompiuteris), miltai, vanduo, druska, mielės, kiaušiniai, cukrus, mokomosios medžiagos koretlės, lininiai maišeliai, kalendoriai, rėmelis.

# data[].attributes.body
Darželio aplinka, lauko aplinka, "Kretingos dvaro kepykla", "Kultūros namai", biblioteka.

# data[].attributes.body
Greta Budrienė, Kristina Lomsargienė, Loreta Burnickaitė, Marijos tėtis, muziejininkas, bibliotekininė

# data[].attributes.body
Vaiko tėtis dirbbantis kepykloje pasakjo vaikaims apie savo darbą. Taip pat pravedė edukaciją - kepė duoną su vaikais.
Druskos tešlos gaminimas su tėvais, gamina druskos tešlos duoną ir ją dekoruoja.
Popietė su tėvais, atsineštų vaišių vaišinimasis.
Kalendoriaus žymėjimas
Vaikų duonos, kurią vaikai dažniausiai valgo namie,  atsinešimas
Išvyka į spektaklį "Pagrandukas" su tėvais.

# data[].attributes.body
Greta Budrienė, Kristina Lomsargienė, Loreta Burnickaitė

# data[].attributes.body
Pasakų klausymo metu lavins vaizduotę, gebės susikoncentruoti, turtins žodyną. Ugdomųjų veiklų metu gerins smulkiąją motoriką, kruopštumą, atidumą. Ugdysis estetinį suvokimą, kūrybiškumą ir meninę raišką - atlikdami įvairius meninius darbelius grupėje ir lauke, aplikuodami, piešdami, dažydami, lipdydami. Gerins foneminį suvokimą klausydamiesi skaičiuočių, rimų, eilėraščių, tai pat loginį mastymą klausydamiesi mįslių, patarlių. Gebės įsitraukti į suaugusiojo pasiūlytą veiklą, ugdysis iniciatyvumą ir atkaklumą, taip pat bendraus ir bendradarbiaus tarpusavyje, gebės pasiūlyti veiklą patys. Gerinis fizinį aktyvą, stambiąją motoriką, žaisdami judriuosius žaidimus, šokdami ratelius. Pažins juos supančią aplinką, edukacijų ir išvykų metu. Gerins skaičiavimo įgūdžius atlikdami įvairias grupines ir individualias veiklas. Gebės tyrinėtim eksperimentuoti taip gaudami rezultatą ir jį po to reflektuodami. Ugdysis kasdieninius gyvenio įgudžius kepdami duoną, laikydamiesi higienos normų. Ugdysis santykius su suaugusiais įtraukdami tėvus ugdomąją veiklą/ projektą. Ugdysis estetinį suvokimą dekoruodami, puošdai duoneles, atlikdami menines veiklas.

# data[].attributes.body
duonos kepinių gaminimą. Kepti namuose. Tęsti tyrinėjimą namuose su kitomis krupomis. Bandyti tešlos kildinimą namuose su raugu ar su mielėm ir be jų. Žiūrėti skirtumą. Tęsti namuose darbelius su trafaretais pagal sezoniškumą, metų laiką. Pvz barstyti miltais snaigės, rudeninių lapų trafaretus. Dažyti grūdus namuose spalvotais dažais. Namuose gaminti buteliukus su spalvotais grūdais, pilti sluoksniais ir panaudoti dekoracijai. Gaminti sensorinę priemonę (su grūdais) ir naudoti namuose.

# data[].attributes.body
Sakytinė ir rašytinė kalba (5 ž.)

Klausosi įvairaus turinio tekstų apie įvykius, reiškinius. Seka girdėtas pasakas. Domisi abėcėlės raidėmis. Supranta, kad kai kurios raidės turi savo pavadinimą ir specifinę grafinę raišką. Domisi ir supranta skirtingų spaudinių funkcijas.  „Iliustruoja“ pasakas.

Fizinis aktyvumas (5 ž.)

Pieštuką ir žirkles laiko beveik taisyklingai. Tiksliai atlieka sudėtingesnius judesius pirštais ir ranka. Šokinėja abiem kojomis vietoje ir judėdamas pirmyn, ant vienos kojos.

Skaičiavimas ir matavimas (5 ž.)

Pradeda suvokti praeitį, dabartį, ateitį. Juda nurodyta kryptimi.

Tyrinėjimas (5 ž.)

Domisi medžiagomis, iš kurių padaryti daiktai, ir jų savybėmis. Suvokia medžiagos, iš kurios padarytas daiktas, pasirinkimo tikslingumą.

Meninė raiška (5 ž.)

Šoka sukamuosius ratelius. Muzikiniuose žaidimuose ir rateliuose kuria ar savaip perteikia 3–4 veiksmų seką, vaizduojančią augimą, darbus, veikėjų judėjimą, stengiasi perteikti veikėjo nuotaiką.

Iniciatyvumas ir atkaklumas (5 ž.)

Pats pasirenka ir ilgesnį laiką kryptingai plėtoja veiklą vienas ir su draugais. Suaugusiojo pasiūlytą veiklą atlieka susitelkęs, išradingai, savaip, savarankiškai. Ilgesnį laiką pats bando įveikti kliūtis savo veikloje, nepavykus kreipiasi pagalbos į suaugusįjį.

Estetinis suvokimas (5 ž.)

Mėgaujasi muzikavimu, šokiu, vaidyba, dailės veikla. Rodo pasitenkinimą bendra veikla ir kūryba, gėrisi savo ir kitų menine veikla, geru elgesiu, darbais.

Santykiai su bendraamžiais (5 ž.)

Rodo, prašo, siūlo, aiškina, nurodinėja, įtraukdamas suaugusįjį į savo žaidimus, bendrą veiklą, pokalbius apie savijautą ir elgesį. Priima su veikla susijusius suaugusiojo pasiūlymus.

# data[].attributes.body
Pateikti pjaustytos juodos kvietinės duonos riekeles, patiektos ant lininės drobės, pintame krepšelyje. Tėvai pasiima po pusę riekelės duonos, kartu su vaiku. Ragauja, pasišneka iš kokių grūdų duona kepta. Akcentuoja kvapą, spalvą, skonį. Lygina su vakarykšte duonele.

# data[].attributes.body
Ryto rato metu padaryti pėdų masažą. T.y. į kojines prisipilti grūdu, jas apsimauti ir su jomis pavaikščioti, pašokinėti bei pašokti šokį.

# data[].attributes.body
Klausomės lietuvių liaudies pasakos "Kaip vilkas užsimanė duonos išsikepti". Aptariame veikėjus, apibūdiname kokie jie? Atsakome į kontrolinius klausimus. Kodėl vilkas norėjo duonos išsikepti?  Ką papasakojo ūkininkas? Kartu su mokytoja vaikai bando atpasakoti duonos kelio eigą. Ką nusprendė vilkas?
https://www.youtube.com/watch?v=900AmiX2JLA

# data[].attributes.body
Klausomės dainelės. Bandome dainuoti kartu ir įsiminti duonos kelią nuo grūdo iki kepalėlio.
Mokytoja duoda vaikams apžiūrėti rūgių grūdų, pauostyti, paragauti, pačiupinėti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Duonos kelias - Du kombainai (arba Du Gaideliai modernioji versija) - Gingi

# data[].attributes.body
Vaikams pateikiamas trafaretas su paveikslėliais "duonos kelias nuo grūdo iki kepalėlio". Vaikai apsibrėžę juos išsikerpa, ir suklijuoja jas ant spalvoto popieriaus lapo pagal eiliškumą.

# data[].attributes.body
Vaikai dėlioja duonos dėlionę.

# data[].attributes.body
Vaikai ant sniego, su pipetėmis pilnomis dažų,  piešia duonos kepaliukus, rugius. Jei nėra sniego - piešia su kreidelėmis.

# data[].attributes.body
Vietoj įprastos duonos, per pietus vaikai gauna duonos lazdeles.

# data[].attributes.body
Mokytoja su vaikais žaidžia pirštukų žaidimą.
Pirščiukų žaidimas:
Štai penki pirštai, penki darbininkai.
Nykštys žemę suarė, išpureno.
Smilius grūdus pasėjo į žemę.
Sudygo, užaugo, siūbuoja javai.
Tai bus geri grūdeliai - grūdai.
Didysis pirštas ėjo derliaus nuimti.
Paėmė pjautuvą, nupjovė kvietelius ir surišo juos į pėdelius. Pirštas Bevardis kūlė kvietelius ir į malūną vežė grūdelius.
Malė, malė juos girnelėm, ir miltais pavirto grūdeliai.
O Mažylis tešlą minkė, bandeles kepė, kvietė kaimynus ir šitaip sakė: „Valgykit į sveikatą!“
1.      Sudžiuvusią kriaukšlelę, visus metus laikyti pagarbioje vietoje.

2.      Išleisdama sūnų į kariuomenę ar tolimą kelionę, marškinių kamputyje, įsiūdavo duonos gabalėlį.

3.      Prieš pašaunant duoną, šeimininkė įspausdavo kryžiaus ženklą, kuris tarsi padalytas į keturias pasaulio šalis. Todėl niekada nevalia duonos dėti padu į viršų – sutriks pasaulyje nusistovėjusi tvarka.

# data[].attributes.body
Atliekame mankštelę pagal "Kepa duonelę" dainą.

# data[].attributes.attachment_link.title
🍞 „Kepame Duoną“ – Smagi Dainelė Apie Duonos Kepimo Džiaugsmą | Dainų Karuselė 🥖🎶

# data[].attributes.body
Pateikti pjaustytos juodos miežinės duonos riekeles, patiektos ant lininės drobės, pintame krepšelyje. Tėvai pasiima po pusę riekelės duonos, kartu su vaiku. Ragauja, pasišneka iš kokių grūdų duona kepta. Akcentuoja kvapą, spalvą, skonį. Lygina su vakarykšte duonele.

# data[].attributes.body
Vaikams pabudus mokytoja sako:
Vaikai, ar nepajutote nieko po savo čiužinuko?
Mokytoja prieš vaikams nuėjus miegoti po čiužinukais padėjo vaikams grūdų. Vaikai atsikėlę tikrina loveles ir ieško grūdų.

# data[].attributes.body
Mokytoja skaito vaikams J. Degutytės eilėraštį "Ant mano delno guli duonelė". Vaikai dažnai per pusryčius trupina duoną, mėto, todėl mokytoja parodo vaikams, kad su duonele reikia elgtis pagarbiai.
Vaikai ragauja skirtingų rūšių duona su saldžiais, tėvelių atneštais pagardais: tai medus, naminė uogienė, vaikai įvertina, kas jiems labiausiai patiko.

# data[].attributes.body
Vaikams duodami lapai su malūno brėžiniu. Vaikai malūnus nusispalvina norimomis spalvomis, tada juos iškerpa ir konstruoja - klijuoja malūną.

# data[].attributes.body
Mokytoja parodo vaikams tikrą kepalą duonos. Įvardijama sąvoka "kepalas". Atriekiama viena riekė. Akcentuojama, kad duona riekiama, o ne pjaustoma. Kiekvienam duodama po riekelė duonos. Pasakoma, kad yra duonos minkštimas ir pluta.
Nuo senovės pagarbos ženklas duonai - dedama ant stalo padu. Nepagarba duona apversti "aukštyn kojom".
TYRINĖJIMAS. Toliau mokytoja duoda vaikams trijų rūšių grūdų. (Rugių, kviečių ir avižų). Aptaria kuo jie skiriasi. Pasiūlo vaikams patrinti juos tarp delnų. Vaikai taip nulukštena luobelę. Su akmenine trintuve padaužomi/ trinami grūdai. Vaikai pastebės, kad avižos susiplojo, o rugiai, kviečiai sutrupėjo. Tada užpilama šiltu vandeniu ir paliekama 30 min., kol grūdai suminkštės. Po to siūloma vaikams apžiūrėti, paragauti grūdų. Nusprendžiama, kad grūdai suminkštėjo, nors ir nelabai skanu, bet valgyti galima.
Tuo tarpu kol grūdai mirksta, mokytoja pasakoja kaip atsirado pirmoji duona.
Dauguma žmonių tokią košę (grūdus užpiltus su vandeniu) ir valgydavo vietoj duonos. Bet kartą viena moteris, sėdėdama prie laužo netyčia išliejo šios košės ant karšto akmens. Kai akmuo atvėso, pamėgino atlupti masę ir jos paragavo. Skonis buvo daug geresnis nei košės. Nuo to laiko žmonės ėmė kepti pirmąją duoną. Tokie suskaldyti grūdai dabar vadinamo kruopomis. Kruopos malamos smulkiau, kad susidarytų miltai ir tada kepamama duona.

# data[].attributes.body
Mokytoja su vaikais keliauja į biblioteką. Išvykos metu bibliotekos darbuotoja supažindina vaikus su knygomis, kuriose kalbama apie duoną. Taip pat vaikai turi galimybę bibliotekoje pažaisti interaktyvius žaidimus apie duoną.

# data[].attributes.body
Auklėtoja kartu su vaikais nupiešia didelį malūną. Duoda vaikams didelį indą spalvotų kamštelių, klijų ir vaikai turi tais kamšteliais apklijuoti malūną.

# data[].attributes.body
Vaikai pasiūlo veiklą lauke, t.y. ant smėlio piešti ir su gamtinėmis medžiagomis dekoruoti duoneles, pyragus ir grūdų varpas.

# data[].attributes.body
Gaminame kaukes pasakos, kurios klausėsi dieną prieš, veikėjams. Pusė vaikų gamina Vilko karūną, kita pusė ūkininko karūną. Išsikepa iš trafareto ir patys nusispalvina su pieštukais. Užklijuoja ant iškirptos popierinės juostos.
Žaidimas. Kas iš didelio indo greičiau atskirs rūgius nuo žirnių?

# data[].attributes.body
Vaikai atėję į grupę mato padėtas lateksines pirštines, įvairius grūdus  ir mąsto ką su jomis daryti. Pasiūlo į jas prigūsti įvairius grūdelius, kuriuos galės čiupinėti.

# data[].attributes.body
Edukacija. Išvyka į "Kretingos dvaro" kepyklą. Jos metu vaikai pamatys duonos kelią nuo miltų iki kepalėlio. Kaip duona patenka ant parduotuvės lentynų? Taip pat vaikai gaus dovanų - mažą juodos duonos kepaliuką.

# data[].attributes.body
Mokytoja per pietus, prie sriubos atneša kepaliuką duonos, duoda vienam vaikui atsilaužti ir paprašo perduoti šalia esančiam vaikui, kad visi atsilaužtu duonos gabalėlį. Pasidalinę, visi valgo sriuba su duonele.

# data[].attributes.body
Kepame obuolių pyragą su vaikais. Maišome tešlą, pjaustome obuolius ir nešame į virtuvę kepti.

# data[].attributes.body
Ant lauko plytelių zigzagais, spausdintinėmis raidėmis užrašomas DUONA ir raidės sunumeruojamos. Vaikai šokinėdami nuo 1-5 Bando atpažinti raides (su mokytojos pagalba).

# data[].attributes.body
Mokytoja papuošia rūbinėlę kviečių puokštę. Tėvai ir vaikai atėję gali apžiūrėti, pačiupinėti.

# data[].attributes.body
Auklėtoja į grupę ineša penkis indus su skirtingais grūdais. Vaikai apžiūri kruopas, apčiupinėja ir jas apžiūri, jų tekstūrą, formą, įvardina jų spalvą ir kokie tai grūdai. Tai, grikiai, ryžiai, kukurūzai, avižos, bolivinė balanda. Po aptarimo, auklėtoja duoda kiekvienam vaikui po stiklinį buteliuką, šaukštelį, popierinę leikutę ir padeda indus su įvairiais grūdais. Vaikai patys beria norimas kruopas ir kuria grūdų kompoziciją.

# data[].attributes.body
Į grupę pakviečiama muziejaus darbuotoja, istorikė, kuri vaikams papaskoja apie duoną ir jos kepimo tradicijas, istoriją "seniau ir dabar".

# data[].attributes.body
Vaikai atsineša greitai užplikamos košės indelį, išmatuoja šaukštais - kiek jos. Užpila karštu vandeniu ir laukia kol išbrings. Išbrinkusią išmatuoja vėl šaukštais. Kiek šaukštų daugiau? Kodėl?
Poto vaikai košę suvalgo.

# data[].attributes.body
Mokytoju siūlymu, tėveliai atneša savo namuose dažniausiai valgomos duonos. Vaikai apžiūri skirtingas duonos formas, spalvas, struktūrą, įvardina ar ji su priedais, vėliau ragauja su senovėje lietuvių dažnai valgytu ir mėgtu kastiniu.

# data[].attributes.body
Paskutiniąją dieną mokytoja palieka rūbinėlėje ant spintelės "priminimą apie duoną" ir krepšelį su mažais duoniukais, išsinešti namo.

# data[].attributes.headline
Rytinė veikla - eksperimentas - tėvų integracija - pakviestas ugdytojas 

# data[].attributes.subject
Rytinė veikla - eksperimentas - tėvų integracija - pakviestas ugdytojas 

# data[].attributes.body
Į grupę pakviečiame Marijos tėvelį, kuris dirba duonos kepykloje. Papaskoja apie save, kiek metų dirba duonos kepėju, papasakoja apie darbą kepykloje. Kelintą valandą keliasi ir keliauja į darbą. Papasakoja kokių juokingų nutikimų yra nutikę darbe. Atsinešęs reikiamas produktus, duonos raugą, kartu su vaikais užmaišo duonos tešlą, ir palieka ją kildinti.

# data[].attributes.body
Vaikams padedami indai su skirtingomis kruopomis, duodamas baltas lapas, ir kitas spalvotas lapas su iškirptu paukščio trafaretu. Užklijuojamas trafaretas ant balto lapo, paukščio vidurys ištepamas lipalu ir vaikai pasirinktinai klijuoja įvairius grūdus ant jo.

# data[].attributes.body
Valgydami pietus vaikai klausosi mokytojos pasakojimus apie
apie Šv. Agotos Duonos dienos papročius ir spėjimus:

Kepant duoną būdavo draudžiama kalbėtis arba būti išsižiojusiems, nes duonelė gali sutrūkinėti.

Vaikai uostydavo garuojančią duonelę. Garai – tai vaistas nuo slogos.

Nukritusį ant žemės duonos gabalėlį žmonės pagarbiai pakeldavo, pabučiuodavo ir suvalgydavo.

Senoliai niekada nedėdavo ant stalo apverstos duonos kepalo, aiškindami, kad tai nepagarba jai.

Duoną drausdavo iš riekės laužti viena ranka, nes viena ranka jos niekas neuždirba

Ir einant į raistą uogauti, pravartu jos turėti: gyvatė po kojomis nepasipins.

Taigi šventoji duonelė gina nuo visko, kas nutvilko kaip ugnis: ar kulkos, ar gyvatės kirčio.

# data[].attributes.body
Vaikai gauna po stiklinį buteliuką, indelius su skirtingais grūdais, popierinę leikutę ir šaukštelį su  kuriuo per leikutę beria grūdus, sukurdami ,,Savo spalvų buteliuką".

# data[].attributes.body
Vaikai patys gamina tešlą ir iš jos pasirinktinai gamina, vieni duonelę, kiti riestainį. Vėliau iškeptą skanauja.

# data[].attributes.body
Vaikai pasiūlo pastatyti malūną iš spalvotų ,,Lego" kaladėlių.

# data[].attributes.body
Vaikai suranda atitinkamus miltiškų gaminių paveikslėlius, juos įvardina ir padeda jį į atitinkamą vietą. Taip vaikai susipažįsta su įvairiais duonos gaminiais.

# data[].attributes.body
Vaikai atlieka užduotėlę. Gauna lapą su užduotim ir lipdo iš plastilino pagal pasirinktą kepinį. Po to lygina vienas su kito darbeliais, eksponuoja juos rūbinėlėje tėvams.

# data[].attributes.body
Vaikai susipažįsta, kaip senovėje apdirbdavo žemę, kaip  sėdavo, pjaudavo, kuldavo, maldavo ir kur kepdavo duoną.

# data[].attributes.body
Pateikti pjaustytos juodos ruginės duonos riekeles, patiektos ant lininės drobės, pintame krepšelyje. Tėvai pasiima po pusę riekelės duonos, kartu su vaiku. Ragauja, pasišneka iš kokių grūdų duona kepta. Akcentuoja kvapą, spalvą, skonį. (INTRIGA)

# data[].attributes.body
Vaikai gauna lapą su nupiešta varpa, grudų ir klijus. Ištepę varpą lipalu, vaikai kruopščiai klijuoja grūdus.

# data[].attributes.body
duonos trupinukais maitiname paukštelius. Trupiname duonelę, beriame takelį ar į lesyklėlę.

# data[].attributes.body
Tėveliai pakviečiami į bendrą veiklą. Mokytoja parodo kaip pasigaminti druskos tešlą, tėveliai su vaikučiais patys gamina duonos tešlą ir iš jos gamina įvairias duoneles bei jas padekoruoja su pasirinktomis priemonėmis.

# data[].attributes.body
Vaikai gauna plakatą su jame esančiais baltais šešėliais ir spavotus paveikslėlius su duona, malūnu, miltais ir t.t.. Vaikai į balto šešėlio vietas turi įdėti atitinkamą paveiksliuką.

# data[].attributes.body
Vaikams pristatomas naujas projektas, kuris skirtas Šv. Agotos dienai paminėti. Mokytoja pasakoja apie Šv. Agotą ir kuo ji ypatinga. Kodėl ji siejama su duona? Kodėl minime šią dieną, kodėl ji mums svarbi. Kuo ypatinga duona? Mokytoja remiasi video medžiagą, bet jos vaikams nerodo, nes ji per baisi vaikams. Mokytoja pasakojimą supaprastina vaikams suprantama kalba.
https://www.youtube.com/watch?v=sky7Y1c4WMM

# data[].attributes.body
Kiekvieną diena D raidė bus dekoruojama su skirtingomis grūdinėmis kultūromis arba su skirtingos rūšies duonos trupiniukais. Paskutinę dieną bus padarytas bendras stendas su skirtingai padekoruotomis duonomis.

# data[].attributes.headline
Vaikai pasiūlo dekoruoti  D raidę su pasirinktomis priemonėmis.

# data[].attributes.subject
Vaikai pasiūlo dekoruoti  D raidę su pasirinktomis priemonėmis.

# data[].attributes.body
Lipdyti iš sniego duonos kepaliuką, rugio varpą ar duonos kepimo krosnį. (Kontekstinė integracija)

# data[].attributes.headline
Vaikų užmigdymas - kontekstinė integracija

# data[].attributes.subject
Vaikų užmigdymas - kontekstinė integracija

# data[].attributes.body
Mokytoja paleidžia dainelę prieš miegą.

# data[].attributes.body
Sugrupuoti, suskaičiuoti bei nuspalvinti pyragėlius.

# data[].attributes.body
Piešimas ant sniego su šakelėmis, dekoravimas šakelėmis, akmenukais, uogytėmis (žieminėmis). Gilėmis, kaštonais (atsineštais iš grupės).  (Kontekstinė integracija)

# data[].attributes.body
Mokytoja su vaikais mokosi skaičiuotės.
SKAIČIUOTĖ
Šakar makar, duok ragaišio,
Kur bobutė vakar maišė.
Karštą pečių iškūreno
Ir ragaišį išdžiovino.

Viens, du, Jonas eina.
Neša maišą miltų.
Jo mamytė apsidžiaugs,
Prikeps skanių blynų.

Kepu kepu kepalėliai
Didi maži raguolėliai,-
Pašmaukšt po pečium.

# data[].attributes.headline
Vaikų pažadinimas - kontekstinė integracija

# data[].attributes.subject
Vaikų pažadinimas - kontekstinė integracija

# data[].attributes.body
Mokytoja suberia grūdus į medinę dėžutę ir ją uždaro. Miegamajame mokytoja pabarškina dėžutę ir visi vaikai prabunda.

# data[].attributes.body
Užduotis su grūdais ir žirniais ,,Kas greičiau atskirs”:

Dubenėlyje sumaišomi rugiai ir žirniai, pasiūloma užduotis kas greičiau atskirs rugius nuo žirnių ( į vieną dubenėlį – dėti žirnius, į kitą – grūdus).
Kol bus atliekama užduotis bobutė pasako, kaip senovėje vadindavo duoną.
Bobutė pasako kokiais gražiais vardais senovėje duoną vadino:
Duonelytė , Duonukė , Duonužėlė, Duoneliukė , Duonelaitė, Duonaitė, Duonutėlė, Duonikė, Duonutė.

# data[].attributes.body
Paprašoma tėvelių namie iškepti kokį nors duonos gaminį ir atsinešti į grupę. (riestainį, bandelę, keksiukų, pyrago, duonos. Vaikai su tėvais dalinasi ir skanauja atsineštais skanėstais, kartu bendrauja.

# data[].attributes.body
Vaikai patys siūlo pateiktai dainelei judesius bei juos atlieka.
Dainuojame, žaidžiame, einame ratelius apie duoną
Gydu gydu kateles,
Keps močiutė bandeles.
Kas katelių negyduos,
Tam bandelių nė neduos.
- Didelių nevalgysiu,
Mažų neprivalgysiu.

Mano maišas pakulinis
Trynitiškai austas.
Maišas yra, grūdai byra,
Nėra kam užsiūti.

Šiaudų batai,
Šakalėlių padai.
Aš nemoku šokinėti,
Man kojelę skauda.

Lietuvių liaudies žaidimas „Maišas pakulinis“
Visi žaidėjai sustoja į ratą ir susikimba rankomis. Rato vidury stovi du vaikai susikibę rankomis. Eidami ratu dainuoja šiuos žodžius:
Mano maišas pakulinis, trinytai išaustas,
Mano maišas pakulinis, trinytai išaustas.
Ratas pertrūksta per pusę, vaikai turėję maišą rankose pakelia aukštai (padaro vartelius) ir visi žaidėjai lenda pro juos dainuodami:
Maišas yra, grūdai byra, nėra kam užsiūti,
Maišas yra, grūdai byra, nėra kam užsiūti.
(Žaidimas žaidžiamas keletą kartų).

# data[].attributes.body
Išvyką į kultūros namus stebėti spektaklio "Pagrandukas". Po jo aptariami veikėjai, pasakos moralas, apibūdinamas personažas " pagrandukas". Koks jis?

# data[].attributes.body
Mįslių spėliojimas.
Kilo kilo sėdynė prisvilo, kas? (pyragas)
Peiliais pjausto, kraujo nei lašo. Kas? (duona)
Kas didesnis už duonos kąsnelį? Kas? (kepalas)
Medinės kojos, geležinės juostos, lentiniai šonkauliai, skurlinė galva. Kas? (duonkubilis su tešla).
Muša mane pagaliais, degina ugnimi, pjausto peiliais ir visi mane myli. Kas? (duona).
Patarlių apie duoną aptarimas.
Ieškok kaip duonos ir rasi.
Duoną iš plutos pažinsi.
Ugnelė žegnojama, duona bučiuojama.
Taupyk duoną rytojui, ne darbą.
Vasarą be darbo sėdėsi, žiemą duonos neturėsi.

# data[].attributes.body
Vaikai atlieką darbelį. Aplikuoja lininius iškirptus maišelius su įvairiais grūdais, kruopomis. Po to visus maišelius kabina ant stendo.

# data[].attributes.headline
Popietinė veikla - grupinė veikla  - tėvų integracija 

# data[].attributes.subject
Popietinė veikla - grupinė veikla  - tėvų integracija 

# data[].attributes.body
Pakilus duonos tešlai, vaikai toliau tęsia darbą. Formuoja duonos kepaliukus, juos barsto sėklomis ir neša į virtuvę kepti.
Iškepę ragauja vakarienės metu. Aptaria kepaliukų formą, dydį, spalvą, skonį ir kvapą.
Popietė su tėveliais

Vaikai daug kartų klausėsi auklėtojos skaitomos pasakos ,,Vilkas ir duona”, ją aptarė. Auklėtojai pasiūlius, keletas tėvelių sutiko vaikams suvaidinti šitą pasaką. Po pasakos vaidinimo, vaikai, auklėtoja ir tėveliai vaišinasi juoda duona su džiovintais vaisiais ir riešutais.

# data[].attributes.body
Vaikai suskirstomi į dvi komandas ir kiekviena komanda gauna po indą su žirniais ir rūgiais, kuriuos turi atskirti. Greičiausiai užduotį atlikusi komanda laimi.
Auklėtoja vaikams išdalina lenteles, duoda kiekvienam po keraminio molio gabaliuką. Kiekvienas vaikas pasirinktinai gamina duonelę, bandelę, ragaišį ar pyragėlį. Pagaminus reikia laukti kol išdžius ir sukietės. Per tą laiką vaikai žiūri animacinį filmuką, kaip višta su viščiukais, kepė pyragą, o katinėlis su šuniuku tingėjo ir nepadėjo kepti, atėjo tik pavalgyti, bet negavo. Yra patarlė: Kas nedirba mielas vaike, tam ir duonos duot nereikia. Po animacinio filmuko, vaikai su akriliniais dažais, nudažo norima spalva savo gaminį.

# data[].attributes.body
Meninė veikla. Vaikams duodamas žmogaus veido kontūras nupieštas ant lapo. Vaikai išklausę apie Šv. Agotą - turi  nupiešti jos veidą, plaukus. Vaikai turi stengtis nupiešti veidą kruopščiai, taip kaip įsivaizuoja Šv. Agotos portretą. Visi paveikslai klijuojami bendrai ant sienos, parodai.

# data[].attributes.body
Žaidimai
Tyrinėjimas
Eksperimentas
Grafinė veikla
Stebėjimas
Praktinė veikla
Demonstravimas
Klausymas
Vaidinimas
Pasakojimas/pokalbis
Informacinės technologijos

# data[].attributes.body
Atsisveikindama mokytoja įduoda tėvams po palinkėjimą namo, skirtą duonelei.

# data[].attributes.body
Vaikai, kartu su tėvais ir mokytojais vyksta į spektaklį. Po spektaklio mokytoja  atsisveikinant įteikia vaikams po  kvietinę bandelę.

# data[].attributes.body
Mokytoja atsisveikina su kiekvienu tam tikrais sugalvotais judesniais (pvz.: duodą penkis, apsisuka ratu, susikimba parankėm)
ir sako:
šakar makar duok ragaišių, kur bobutė vakar maišė.
Karštą pečių iškūreno, ir ragaišį išdžiovina.

# data[].attributes.body
Žaidžiami interaktyvūs žaidimai susiję su duona.
https://wordwall.net/lt/resource/54518572/duonos-kelias

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Greitesniu būdu kurkite geresnes pamokas

# data[].attributes.attachment_link.description
TV žaidimo tipo viktorina - Viktorina su keliais atsakymų variantais, nustatytu laiko limitu, gyvybėmis ir papildomu turu.

# data[].attributes.body
Aplikacija iš grūdų.
Mokytoja duoda vaikams malūno konturo paveikslą, kurį vaikai turi aplikuoti su grūdais. Tepa klijų ir beria grūdėlius. Bando išgauti skirtingą raštą, pvz. malūno pamatas vienos grūdų rūšies, malūno sparnai - kitos.
vienas bendras paveikslas.

# data[].attributes.body
Vaikai kartu su tėvais žymi kalendorių, kuriame pažymi kiek duonos produktų valgo per dieną. Paskutinę dieną atsineša į grupę ir aptaria.

# data[].attributes.body
Projekto akimirkos bus užfiksuotos nuotraukomis, kurios bus pakabintos stende, kad tėvai ir vaikai galėtų pamatyti ir prisiminti projekto akimirkas. O, po kurio laiko, projekto nuotraukos bus suklijuotos į albumą, kad vaikai turėtų galimybę albumą pavartyti ir prisiminti visas veiklas, kurias vykdė projekto metu.

# data[].attributes.body
Auklėtoja įteikia kiekvienam vaikui po obuolių pyrago gabaliuką, kurį ryte vaikai gamino kartu su mokytoja. Jį įpakavusi į permatomą maišiuką.

# data[].attributes.body
Žaidimas.
Vaikams duodamos įlaminuotos koretlės su skirtingais duonos gaminių paveikslėliais. Kortelėse pavaizduota: duona (šviesi, tamsi), bandelės, riestainiai, ragaišis, keksas, pyragas. Tuo pačiu į vaikų žodyną įtraukiami nauji žodžiai. Vaikai siūlo žaisti parduotuvę/kepyklėlę". Užėję į parduotuvę klausia: Ar galėčiau gauti kvietinės duonos, pyrago, riestainio ir t.t. Pardavėjas paduoda tinkamą kortelę. Vėliau pardavėjai su pirkėjais susikeičia vietomis.

# data[].attributes.body
Ant spalvoto ar tamsaus lapo, užsideda duonos, riestainio, trafaretą ir užbarsto miltais. Nukelia - matosi forma.

# data[].attributes.body
Mokytoja įdeda po duonos riekelė vaikams į namus, kad saugotų šeimą ir neštų sėkmę. Nuo senovės duona būdavo apsauga nuo blogio ir pikto.