# data[].attributes.headline
אסטרטגיות להבנת הנקרא(תורק שרה)

# data[].attributes.subject
אסטרטגיות להבנת הנקרא(תורק שרה)

# data[].attributes.body
משתמשת ברוב הטקסטים שאני מלמדת באסטרטגיות להבנת הנקרא (טרום קריאה, קריאה מרפרפת וקריאה מעמיקה) : בטרום קריאה אנו מתמקדים בשאלת שאלות על הכותרת, כותרות משנה ( מה ניתן לשער על תוכן הטקסט?) / אמצעים חזותיים תמונות , תרשימים, מפות, משימות ושאלות במידה וצורפו לטקסט ומה ניתן ללמוד מהם... אוצר מילים מהטקסט - מה ניתן ללמוד מהמילים על תוכן הטקסט, אני גם מראה להם כיצד ניתן לראות מהמטלות את מבנה הטקסט וכיצד המבנה מסייע לנו להבין טוב יותר במה להתמקד בקריאה ועוזר לנו להבין טוב יותר את הנקרא.

# data[].attributes.headline
אסטרטגיות הבנת הנקרא

# data[].attributes.subject
אסטרטגיות הבנת הנקרא

# data[].attributes.body
סיון היימן- חינוך מיוחד
טקסט מידעי תוך שימוש באסטרטגיית הטרמה לטקסט- וביתר מיקוד העלאת ידע קודם כמשפר הבנת הנקרא.

# data[].attributes.headline
במקצוע המולדת בהוראת הנושא סביבה כפרית וסביבה עירונית, ניתן להשתמש בהוראה מפורשת במיומנות של השוואה. בשיעור זה ניתן לומר שאנחנו נלמד על המאפיינים של כל צורת התיישבות באמצעות טקסטים , תמונות, ראיונות של אנשים המתגוררים . אחרי החשיפה למידע  אני אגדיר תלמידים אחכ נעשה זאת ככתה וכל תלמיד ימצא תבחין נוסף. את המידע נארגן בטבלה. נערוך דיון על שלבי העבודה, מה למדנן על צורות ההתיישבות ואם יש ביניהן דימיון גדול משוני או ההיפך.

# data[].attributes.subject
במקצוע המולדת בהוראת הנושא סביבה כפרית וסביבה עירונית, ניתן להשתמש בהוראה מפורשת במיומנות של השוואה. בשיעור זה ניתן לומר שאנחנו נלמד על המאפיינים של כל צורת התיישבות באמצעות טקסטים , תמונות, ראיונות של אנשים המתגוררים . אחרי החשיפה למידע  אני אגדיר תלמידים אחכ נעשה זאת ככתה וכל תלמיד ימצא תבחין נוסף. את המידע נארגן בטבלה. נערוך דיון על שלבי העבודה, מה למדנן על צורות ההתיישבות ואם יש ביניהן דימיון גדול משוני או ההיפך.

# data[].attributes.headline
יישום פרקטיקה

# data[].attributes.subject
יישום פרקטיקה

# data[].attributes.body
כמחנכת כיתה ו', וכמורה מקצועית לשפה ותנ"ך אנו נתקלים בשיעור בסיטואציות רבות בהן התלמידים צריכים לקחת צד, לחשוב למה הם מתחברים יותר. בדרך כלל במבחנים כתובה להם שאלה והמילה "נמקו". אני מוצאת את ההוראה הזו כבעייתית לרוב תלמידי הכיתה גם מבחינת הקושי לגבש דעה לגבי משהו. לכן אני תמיד נותנת להם את האופציה להציג את הנושא כטיעון. כאשר הם צריכים לטעון, הם ממיינים את הנימוקים בעד ונגד ומגבשים פסקת טיעון המציגה את טענתם. אני רואה כי התלמידים נהנים יותר לעבוד בצורה כזו וכי כתיבת הטיעון שלהם הופכת להיות טובה יותר מפעם לפעם.
בהחלט אמשיך להשתמש ליישם את הכלים שקיבלתי ביחידה גם בעתיד.

# data[].attributes.body
עידוד של דיון משמעותי ושיח מכבד בין תלמידי הכיתה. כיועצת ומורה לכישורי חיים אני עוסקת בשיעורים בנושאים מתחום חיי החברה של התלמידים ואחד הדגשים המרכזיים עוסק בשיח מכבד מתוך שמירה על פרטיות של כל תלמיד ותלמידה. בהחלט אשתמש בכלי ההוראה המפורשת של אסטרטגית החשיבה במפגשי השיח הרגשי חברתי עם התלמידים

# data[].attributes.headline
ליאת בכר לביא

# data[].attributes.subject
ליאת בכר לביא

# data[].attributes.body
בשיעורי לשון
מלמדת אותם מהי טבלה ואומרת שאתן להם בשיעורים הבאים כל פעם דוגמא אחרת לטבלה.
אדתף גם מה מטרת הטבלה, מיון וסידור..
למשל טבלת יחיד רבים
זכר נקבה
הפכים ..

# data[].attributes.body
שאילת שאלות לטקסט נתון.
הקניית סוגי מילות השאלה ועל מה כל מילה עונה. חיבור שאלות שונות בהתאם לכותרת. או בהתאם למשפט נתון.

# data[].attributes.headline
אסטרטגיות להבנת הניקרא

# data[].attributes.subject
אסטרטגיות להבנת הניקרא

# data[].attributes.body
אשתף את תלמידי ואלמד אותם מהי המטרה ומדוע אנחנו מתעכבים על הכותרת, מעלים השערות, מחלקים לפיסקאות וכו'
(גליה בורובסקי)

# data[].attributes.headline
אסטרטגיית חשיבה- מיון

# data[].attributes.subject
אסטרטגיית חשיבה- מיון

# data[].attributes.body
אני מתכננת ללמד את תלמידותיי בכיתת חינוך מיוחד לכתוב מילים של איחולים בהקשרים שונים בחיים (יום הולדת/ חגים/ אירועים שונים וכדו'..).
כיום קשה להן להעלות רעיון לאיחול מותאם לסיטואציה ואם יש להן רעיון הוא חזרתי, לא מגוון ופשוט.
כחלק מתהליך הלמידה השפתית אשתמש באסטרטגיית חשיבה של מיון ואדרוש מהן למיין איחולים שונים המוצגים להן להקשרים.
באופן זה אני אעורר אותן לחשיבה על התאמת איחול להקשר ספציפי וכן, אחשוף אותן למגוון אפשרויות שפתיות שבהן תוכלנה להשתמש בעתיד.
דינה רבין, קל"ת.

# data[].attributes.headline
פזית - אסטרטגיה למידה: מיון 

# data[].attributes.subject
פזית - אסטרטגיה למידה: מיון 

# data[].attributes.body
כיתה א תוך הקניית הקריאה נלמד את האסטרטגיה מיון מילים לפי נושאים ( דומם, בע"ח , בעלי מקצוע, מאכלים)
נציג את הנושא כחלק ממטרות השיעור
הקניה של  האטרטגיה מתוך עולם הילדים ( מיון בגדים בארון)
תרגול - דך עבודה ידידותי
דיון כיתתי על הנלמד

# data[].attributes.body
בשיעור מיון שברים פשוטים גדול מ-1 וקטן מ-1 או שווה ל-1, מציגים את האסטרטגיה שמשתמשים בה במיון שברים לפי תכונות המונה והמכנה, מציגים לתלמידים את הנושא בהתחלה ואחרי זה מציגים לתלמידים את המטרה ללמוד את הנושא, כיצד עושים מיון וכיצד דבר זה עוזר לנו ומה המטרה שלנו.

# data[].attributes.headline
העלאת הערות- שוש גולן -הסטוריה 

# data[].attributes.subject
העלאת הערות- שוש גולן -הסטוריה 

# data[].attributes.body
העלאת השערה בהיסטוריה בחטיבה- איך חיינו היו ניראים היום ללא המאפינים של מלחמת העולם הראשונה והשניה מבחינה כלכלית, וחברתית. אח"כ נערוך דיון האם המאפינים הללו משפיעים עלינו היום כחברה עולמית

# data[].attributes.headline
בשיעור המדעים

# data[].attributes.subject
בשיעור המדעים

# data[].attributes.body
אני כמורה משתמשת בטבלה כדי לסדר לתלמידים את רעיון המיון וההשוואה, זה עוזר לתלמיד לארגן את החומר הנלמד ולזכור אותו לטווח ארוך יותר.
בסיום השיעור אני נותנת לקבוצה לעבוד ולדון ביחד ולמיין לפי הקבוצות שלפניהם

# data[].attributes.headline
משואות רעיה כיתה ג

# data[].attributes.subject
משואות רעיה כיתה ג

# data[].attributes.body
שלב ראשון להציג לתלמידים את מטרת השיעור היום נלמד על משואות.
אנחנו יודעים שבכל תרגיל יש את הסימן שווה מה הוא אומר.
שלב שני- נתרגל את הנלמד יחד 5+3=6+__
נסביר לתלמידים מהו שוויון יכך שאין צורך לפתור את הבעיה אלא לחשוב בכמה שש גדול מחמש ולכן כמה נוריד מ השלוש. לאחר שנתרגל יחד יעבדו התלמידים בקבוצות יתרגלו את הנלנד
לסכום נערוך דיון על מה למדנו היום

# data[].attributes.headline
כתיבה טיעונית  - מיכל שטרנברג

# data[].attributes.subject
כתיבה טיעונית  - מיכל שטרנברג

# data[].attributes.body
בכיתה ו בשיעור כתיבה הנושא הוא כתיבה טיעונית. אני מסבירה לילדים את משמעות הכתיבה הטיעונית ואת מטרותיה. מעוררת בהם עניין על ידי בחירת נושא הקרוב לליבם, מדגימה על הלוח בעזרת טבלה טיעונים בעד ונגד אותה טענה. התלמידים מתרגלים וכותבים את הטקסט הטיעוני על פי דעתם. לאחר מכן, מציגים את התוצרים ודנים האם יש בטקסט את כל הקריטריונים לכתיבה טיעונית מיטבית. חשוב לי לציין שמדובר בתהליך ארוך ולא בשיעור אחד...

# data[].attributes.headline
דוגמאות ליישום הפרקטיקה

# data[].attributes.subject
דוגמאות ליישום הפרקטיקה

# data[].attributes.body
אני אבחר באסטרטגית הטיעון במטרה לפתח יכולת סניגור, הנמקה והסקת מסקנות למשל אבקש משני תלמידים לבחור להגן על טענה מסוימת, אחד ינמק למה הכי טוב ללכת לבריכה והשני ינמק למה הכי טוב ללכת לים.
כל אחד צריך לשכנע את שאר תלמידיו לכיתה למה הבחירה שלו יותר טובה והוא צריך להעלות הרבה טיעונים טובים ומשכנעים

# data[].attributes.headline
איילת - ספרות

# data[].attributes.subject
איילת - ספרות

# data[].attributes.body
בלמידת הסיפור "עץ הדובדבן השבור" נלמד איך לתאר תהליך שעוברת דמות. אקפיד להבהיר במטרת השיעור שאנו לומדים כיצד לתאר תהליך שעוברת דמות, ואפרק את המטלה לשלבים.

# data[].attributes.headline
הוראה מפורשת של אסטרטגיות למידה - אורית דהן 

# data[].attributes.subject
הוראה מפורשת של אסטרטגיות למידה - אורית דהן 

# data[].attributes.body
כגננת שילוב וכמורה להוראה מותאמת , אני משתמשת המון באסטרטגיות למידה. וכמובן בהקנייה של אותה אסטרטגיה.
אתן למשל דוגמא כגננת שילוב.
בכדי ללמד חלוקת מילה לצלילים- אני משתמשת באבני משחק. זה יכול להיות לגו, אבני רמי, נעצים ואפילו אבנים.
אני מלמדת את הילדים שאנחנו מפרקים כל מילה לצליל כאשר כל צליל מייצג אבן משחק אחת.
כך הילד לומד להבחין במספר הצלילים באופן מוחשי. מאוחר יותר ממשיכים באותו הדדגם ומפרקים את הצליל הפותח... הסוגר וכו.
מודעות פונולוגית היא הבסיס הכרחי להקניית הכתיבה והקריאה כמובן.

# data[].attributes.body
נושא השיעור- הבנת טקסט
אסטרטגיית חשיבה- הסקת מסקנות מתוך הטקסט

# data[].attributes.headline
ציפי פינסקי - קלינאית תקשורת -שפה - הבעה בכתב

# data[].attributes.subject
ציפי פינסקי - קלינאית תקשורת -שפה - הבעה בכתב

# data[].attributes.body
במסגרת קבוצת שפה בבי"ס חינוך מיוחד לתלמידים עם לקויות למידה, נעבוד השנה על יכולת ההבעה בכתב תוך התייחסות למרכיב התוכן והמידע המועבר דרך שיתוף בחוויה או בסיפור אישי. האסטרטגיה אותה נלמד היא שאילת שאלות  - ככלי להבנת התלמידים את החשיבות שבמתן מידע מלא ומותאם בעת הבעה בכתב.
לצורך כך, נקדיש שיעור להוראה מפורשת של אסטרטגיית שאילת השאלות. נתחיל בהצגת הנושא, לאחר מכן, נלמד במפורש מהן סוגי השאלות שאנחנו יכולים לשאול כאשר אנחנו משוחחים עם חבר על חוויה או ניגשים לכתוב את החוויה ולשלוח אותה במייל. לאחר מכן, נתרגל שאילת שאלות שונות ואת מידת ההכרחיות שלהן להעברת המידע השלם. לבסוף, ניגש לחוויות שהתלמידים כתבו בעבר ונחשוב יחד אילו שאלות מתאים לשאול על החוויה. בשיעורים הבאים, נתרגל את שאילת השאלות כהקדמה לכתיבת החוויה השלמה.

# data[].attributes.body
איריס גורצקי -
נושא השיעור: הרכבת מספר פלנדרומי
הגדרת הפלנדרום.
אסטרטגיה לזיהוי מספר פלנדרומי והדגמה: הצגת המספר והסבר מדוע נקרא כך על ידי הצגת דוגמאות בשפה במילים, למשל, אבא / אמא/ סוס ועוד. לאחר מכן, הצגת המספר במספרים לדוגמא 1001, 121 ועוד.
לבסוף, מחלקת לתלמידים כרטיסיות ועליהם מופיעות יחידות, עשרות, מאות, אלפים, עשרות אלפים, מאות אלפים ומיליונים ובית המספרים ומבקשת לבנות מספר פלנדרומי על פי מבנה עשרוני מבוקש. כיצד נעשה זאת בדרך הקלה ביותר?
תרגול: עם אותן הכרטיסיות ולפי מבנה עשרוני מבוקש בזוגות או בקבוצות.
דיון: הצעות ייעול? על מה קודם יש לחשוב לפני שבונים את המספר? על אילו ספרות? באיזה מבנה עשרוני הכי קשה לבנות מספר פלנדרומי? האם תמיד נוכל לקבל מספר פלנדרומי? באילו תנאים לא נוכל?

# data[].attributes.body
אסטרטגיית כתיבת טיעון
אציג את המושג "טיעון" ומשמעותו.
אסביר על אופן כתיבת טיעון
נתרגל כתיבת טיעון
נערוך דיון מטא- קוגניטיבי

# data[].attributes.body
אסטרטגית קריאה - טקסטים בעברית
אלמד את הילדים אסט' לפצוח הטקסט טרום הקריאה
מתבוננים בכותרת, באיורים, משערים במה יעסוק הטקסט וכו.
ואחכח נלמד אסט' לפיצוח הטקסט
אסט' משה (מילון הקשר שורשים), איתור רעיון מרכזי בטקסט וכו, מרקור מילים א מובנות, מציאת רמזים לשוניים ועוד.
אפשר לפשר לילדים לשתף באסט' שנכונות להן וזה מאוד עוזר לשאר

# data[].attributes.headline
דורון-מורה לספרות

# data[].attributes.subject
דורון-מורה לספרות

# data[].attributes.body
לאחר הקריאה בסיפור אחרי 20 שנה מאת או הנרי אשאל שתי שאלות: איך לדעתכם הרגיש ג'ימי וולס אחרי שגרם להסגרת חברו? מה אתם הייתם עושים במקומו של ג'ימי וולס? אבקש מהתלמידים לשער השערות ולטעון טענות על פי איפיון דמותו (פעולותיו, דבריו) של ג'ימי וולס.

# data[].attributes.headline
מדלן וזה קרקוקלי: הצגת מספרים עשרוניים ללמד שאלת שאלות דרך הנושא מספרים עשרוניים: חלק א': איך אתם מכירים מישהו? אחת הדרכים להכיר מישהו הוא לשאול אותו שאלות. ככה גם כשלומדים נושא חדש. שואלים שאלות. השאלות עוזרות לנו להבין את הנושא טוב יותר (כי עונים לי), להבין מה אני לא מבין..שאלות מעוררות שאלות נוספות.חלק ב': כשאנו שואלים שאלות אנו מתייחסים לכל מיני מאפיינים שאנו רואים באחר/ בנושא. דברים שאנו לא מבינים. דברים שמעניינים אותנו. אילו סוגי שאלות אנחנו מכירים? שאלות סגורות, שאלות פתוחות, שאלות מערערות (שאלות שמערערות את הנחות היסוד שקיבלנו עד כה), שאלות מחוברות (לחיים של השואל) , שאלות חקר (מבקשות מהלומד לענות על שאלה מתחום הידע ומייד לאחר מכן שאלה איך הגיע לזה)חלק ג': לחלק לקבוצות לבקש מהם להסתכל על מספר עשרוני שכתוב על הדף ולרשום אילו שאלות מעניין אותם לדעת על מספרים אלו 0.6לדוגמה:מה משמעות הנקודה?האם יכולים להיות יותר מנקודה אחת?האם יכול להיות במקום 0 משהו אחר?מה מייצגת כל ספרה?במה זה דומה לשברים?במה זה דומה למספרים שלמים?איפה משתמשים במספרים אלו?האם אפשר להסתדר בלי מספרים עשרוניים?איפה פוגשים מספרים עשרוניים?אחרי שהם שואלים את השאלות הם פונים אליי ושואלים אותי וכותבים את התשובות בדף שלהם. אח"כ במליאה משתפים בשאלות שלהם, בתשובות שלי ומה הצליחו להבין על מספרים עשרוניים. (כל תשובה מציגה את המסקנות שלה).חלק ד: מטאקוגניציה (מטא אסטרטגיה) ראינו איך אפשר להשתמש בשאילת שאלות בנושא חדש. מישהו יכול לשתף אותנו איך השתמש בחיי היומיום באסטרטגית שאלת שאלות כדי להבין משהו טוב יותר. יש שאלות שלא נשאל מישהו?אני אציג לכם 4 שאלות ואחרי שתדונו מבהם בזוגות נערוך דיון במליאה:1) מה היתה מטרת שאלת שאלות ? (או כל אסטרטגית חשיבה שלימדנו)2) מהן הפעולות שביצענו?3) האם ההשוואה הועילה לנו?4) אילו שימושים נוספים של אסטרטגיה? (לדוגמה פותרים בעיה מילולית לשאול את עצמנו מה נתון? מה שואלים? מה רלוונטי?האם התשובה הגיונית?)לשתף במליאהמתקשר אליכם מה הייתם מספרים לו על מה למדנו היום?

# data[].attributes.subject
מדלן וזה קרקוקלי: הצגת מספרים עשרוניים ללמד שאלת שאלות דרך הנושא מספרים עשרוניים: חלק א': איך אתם מכירים מישהו? אחת הדרכים להכיר מישהו הוא לשאול אותו שאלות. ככה גם כשלומדים נושא חדש. שואלים שאלות. השאלות עוזרות לנו להבין את הנושא טוב יותר (כי עונים לי), להבין מה אני לא מבין..שאלות מעוררות שאלות נוספות.חלק ב': כשאנו שואלים שאלות אנו מתייחסים לכל מיני מאפיינים שאנו רואים באחר/ בנושא. דברים שאנו לא מבינים. דברים שמעניינים אותנו. אילו סוגי שאלות אנחנו מכירים? שאלות סגורות, שאלות פתוחות, שאלות מערערות (שאלות שמערערות את הנחות היסוד שקיבלנו עד כה), שאלות מחוברות (לחיים של השואל) , שאלות חקר (מבקשות מהלומד לענות על שאלה מתחום הידע ומייד לאחר מכן שאלה איך הגיע לזה)חלק ג': לחלק לקבוצות לבקש מהם להסתכל על מספר עשרוני שכתוב על הדף ולרשום אילו שאלות מעניין אותם לדעת על מספרים אלו 0.6לדוגמה:מה משמעות הנקודה?האם יכולים להיות יותר מנקודה אחת?האם יכול להיות במקום 0 משהו אחר?מה מייצגת כל ספרה?במה זה דומה לשברים?במה זה דומה למספרים שלמים?איפה משתמשים במספרים אלו?האם אפשר להסתדר בלי מספרים עשרוניים?איפה פוגשים מספרים עשרוניים?אחרי שהם שואלים את השאלות הם פונים אליי ושואלים אותי וכותבים את התשובות בדף שלהם. אח"כ במליאה משתפים בשאלות שלהם, בתשובות שלי ומה הצליחו להבין על מספרים עשרוניים. (כל תשובה מציגה את המסקנות שלה).חלק ד: מטאקוגניציה (מטא אסטרטגיה) ראינו איך אפשר להשתמש בשאילת שאלות בנושא חדש. מישהו יכול לשתף אותנו איך השתמש בחיי היומיום באסטרטגית שאלת שאלות כדי להבין משהו טוב יותר. יש שאלות שלא נשאל מישהו?אני אציג לכם 4 שאלות ואחרי שתדונו מבהם בזוגות נערוך דיון במליאה:1) מה היתה מטרת שאלת שאלות ? (או כל אסטרטגית חשיבה שלימדנו)2) מהן הפעולות שביצענו?3) האם ההשוואה הועילה לנו?4) אילו שימושים נוספים של אסטרטגיה? (לדוגמה פותרים בעיה מילולית לשאול את עצמנו מה נתון? מה שואלים? מה רלוונטי?האם התשובה הגיונית?)לשתף במליאהמתקשר אליכם מה הייתם מספרים לו על מה למדנו היום?

# data[].attributes.headline
נושא מספרים עשרוניים בעזרת אסטרטגיית שאלת שאלות. להציג בפניהם מספר עשרוני ללמד שאלת שאלות דרך הנושא מספרים עשרוניים:חלק א': איך אתם מכירים מישהו? אחת הדרכים להכיר מישהו הוא לשאול אותו שאלות. ככה גם כשלומדים נושא חדש. שואלים שאלות. השאלות עוזרות לנו להבין את הנושא טוב יותר (כי עונים לי), להבין מה אני לא מבין..שאלות מעוררות שאלות נוספות.חלק ב': כשאנו שואלים שאלות אנו מתייחסים לכל מיני מאפיינים שאנו רואים באחר/ בנושא. דברים שאנו לא מבינים. דברים שמעניינים אותנו. אילו סוגי שאלות אנחנו מכירים? שאלות סגורות, שאלות פתוחות, שאלות מערערות (שאלות שמערערות את הנחות היסוד שקיבלנו עד כה), שאלות מחוברות (לחיים של השואל) , שאלות חקר (מבקשות מהלומד לענות על שאלה מתחום הידע ומייד לאחר מכן שאלה איך הגיע לזה)חלק ג': לחלק לקבוצות לבקש מהם להסתכל על מספר עשרוני שכתוב על הדף ולרשום אילו שאלות מעניין אותם לדעת על מספרים אלו 0.6לדוגמה:מה משמעות הנקודה?האם יכולים להיות יותר מנקודה אחת?האם יכול להיות במקום 0 משהו אחר?מה מייצגת כל ספרה?במה זה דומה לשברים?במה זה דומה למספרים שלמים?איפה משתמשים במספרים אלו?האם אפשר להסתדר בלי מספרים עשרוניים?איפה פוגשים מספרים עשרוניים?אחרי שהם שואלים את השאלות הם פונים אליי ושואלים אותי וכותבים את התשובות בדף שלהם. אח"כ במליאה משתפים בשאלות שלהם, בתשובות שלי ומה הצליחו להבין על מספרים עשרוניים. (כל תשובה מציגה את המסקנות שלה).חלק ד: מטאקוגניציה (מטא אסטרטגיה) ראינו איך אפשר להשתמש בשאילת שאלות בנושא חדש. מישהו יכול לשתף אותנו איך השתמש בחיי היומיום באסטרטגית שאלת שאלות כדי להבין משהו טוב יותר. יש שאלות שלא נשאל מישהו?אני אציג לכם 4 שאלות ואחרי שתדונו מבהם בזוגות נערוך דיון במליאה:1) מה היתה מטרת שאלת שאלות ? (או כל אסטרטגית חשיבה שלימדנו)2) מהן הפעולות שביצענו?3) האם ההשוואה הועילה לנו?4) אילו שימושים נוספים של אסטרטגיה? (לדוגמה פותרים בעיה מילולית לשאול את עצמנו מה נתון? מה שואלים? מה רלוונטי?האם התשובה הגיונית?)לשתף במליאה

# data[].attributes.subject
נושא מספרים עשרוניים בעזרת אסטרטגיית שאלת שאלות. להציג בפניהם מספר עשרוני ללמד שאלת שאלות דרך הנושא מספרים עשרוניים:חלק א': איך אתם מכירים מישהו? אחת הדרכים להכיר מישהו הוא לשאול אותו שאלות. ככה גם כשלומדים נושא חדש. שואלים שאלות. השאלות עוזרות לנו להבין את הנושא טוב יותר (כי עונים לי), להבין מה אני לא מבין..שאלות מעוררות שאלות נוספות.חלק ב': כשאנו שואלים שאלות אנו מתייחסים לכל מיני מאפיינים שאנו רואים באחר/ בנושא. דברים שאנו לא מבינים. דברים שמעניינים אותנו. אילו סוגי שאלות אנחנו מכירים? שאלות סגורות, שאלות פתוחות, שאלות מערערות (שאלות שמערערות את הנחות היסוד שקיבלנו עד כה), שאלות מחוברות (לחיים של השואל) , שאלות חקר (מבקשות מהלומד לענות על שאלה מתחום הידע ומייד לאחר מכן שאלה איך הגיע לזה)חלק ג': לחלק לקבוצות לבקש מהם להסתכל על מספר עשרוני שכתוב על הדף ולרשום אילו שאלות מעניין אותם לדעת על מספרים אלו 0.6לדוגמה:מה משמעות הנקודה?האם יכולים להיות יותר מנקודה אחת?האם יכול להיות במקום 0 משהו אחר?מה מייצגת כל ספרה?במה זה דומה לשברים?במה זה דומה למספרים שלמים?איפה משתמשים במספרים אלו?האם אפשר להסתדר בלי מספרים עשרוניים?איפה פוגשים מספרים עשרוניים?אחרי שהם שואלים את השאלות הם פונים אליי ושואלים אותי וכותבים את התשובות בדף שלהם. אח"כ במליאה משתפים בשאלות שלהם, בתשובות שלי ומה הצליחו להבין על מספרים עשרוניים. (כל תשובה מציגה את המסקנות שלה).חלק ד: מטאקוגניציה (מטא אסטרטגיה) ראינו איך אפשר להשתמש בשאילת שאלות בנושא חדש. מישהו יכול לשתף אותנו איך השתמש בחיי היומיום באסטרטגית שאלת שאלות כדי להבין משהו טוב יותר. יש שאלות שלא נשאל מישהו?אני אציג לכם 4 שאלות ואחרי שתדונו מבהם בזוגות נערוך דיון במליאה:1) מה היתה מטרת שאלת שאלות ? (או כל אסטרטגית חשיבה שלימדנו)2) מהן הפעולות שביצענו?3) האם ההשוואה הועילה לנו?4) אילו שימושים נוספים של אסטרטגיה? (לדוגמה פותרים בעיה מילולית לשאול את עצמנו מה נתון? מה שואלים? מה רלוונטי?האם התשובה הגיונית?)לשתף במליאה

# data[].attributes.headline
השוואה במדעים-בעלי חיים

# data[].attributes.subject
השוואה במדעים-בעלי חיים

# data[].attributes.body
השוואה בצורת טבלא בין בעלי חיים בסביבה שלנו. שעות פעילות, היכן נמצאים, תנאי מחיה והתלמידים יוסיפו עוד דברים להשוואה.

# data[].attributes.headline
אסטרטגית השוואה

# data[].attributes.subject
אסטרטגית השוואה

# data[].attributes.body
לקראת יום הכיפורים למדנו שני סיפורים שיש להם מוסר השכל דומה. הילדים התבקשו לחשוב על תבחינים להשוואה ביניהם. ערכנו יחד בכיתה את ההשוואה ומילאנו בטבלה. בשלב הבא התבקשו התלמידים לקרוא סיפור שלישי דומה ולהוסיף לטבלת ההשוואה.

# data[].attributes.headline
בחירת חוג  ספורטיבי מתאים

# data[].attributes.subject
בחירת חוג  ספורטיבי מתאים

# data[].attributes.body
נשווה בין מספר מקצועות חוגים
לדוגמא: מחול אירובי- זומבה
קארטה
התעמלות אומנותית
מחול מודרני
שחיה
סייף
ועוד חוגים שהתלמידים יבחרו, והם יבחנו את היתרונות שבכל סוג ספורט, הזמינות , ולבסוף יבחרו לעצמם חוג שהם רוצים לעצמם על פי קריטריונים של חשיבה.

# data[].attributes.headline
יום הכיפור הקרב ובא

# data[].attributes.subject
יום הכיפור הקרב ובא

# data[].attributes.body
העלאת מושגים כגון: סליחה, חשבון נפש, תשליך.
העלאת השערות מה פירוש כל מושג.
שאילת שאלות-כגון-באילו מקרים  נבקש סליחה? כיצד נרגיש אם לא יסלחו לנו? או שכן יסלחו לנו?
תשליך-איזו מילה מסתתרת בתוך המושג? כנל לגבי חשבון נפש.

# data[].attributes.body
לאחר קריאה של שלושה סיפורים של אותו/ה סופר/ת.
שלב 1: הצגת האסטרטגיה השוואה - נקודות דמיון ושוני בין הסיפורים.
שלב 2: להפנות שאלה לכיתה: מי יכול לתת לי דוגמה להשוואה? על מנת לוודא שהתלמידים מבינים מהי השוואה.
לשאול: אלו דברים חזרו בסיפורים?
לשאול: אלו דברים היו שונים?
לתת דוגמה לקריטריון, למשל מספר הדמויות בסיפור.
שלב 3: תרגול בקבוצות הטרוגניות, הנחייה לדבר ביחד על שלושת הסיפורים, למצוא קריטריונים נוספים להשוואה.
שלב 4: דיון - מה היה יותר נקודות דמיון או נקודות שוני? מהי שיטת העבודה שהייתה בקבוצה?
רונית

# data[].attributes.headline
הסקת מסקנות 

# data[].attributes.subject
הסקת מסקנות 

# data[].attributes.body
צליל- קלינאית תקשורת בגני עיכוב התפתחותי.
לילדים רבים יש קושי בהסקת מסקנות בנוגע למצבו הרגשי של האחר ובנוגע למתרחש בסיטואציות חברתיות שונות. כחלק מהקניית הידע בנושא אני מזמינה את הילדים לנסות להסיק מסקנות מתוך ממדים גלויים וסמויים בסיטואציה ומכווינה אותם למשל להסתכל על הבעות הפנים של האחר ולנסות לפרש אותן (למשל לפי צורת הפה והגבות), להסתכל על צורת הגוף ולהקשיב לא רק לתוכן הדברים הנאמרים אלא גם לצורה (גובה טון, שימוש במשפטי חיווי וציווי וכו')

# data[].attributes.headline
שיחה בין ילדי הגן

# data[].attributes.subject
שיחה בין ילדי הגן

# data[].attributes.body
בגן תקשורת.
נדבר על מהי שיחה, מה עושים בשיחה, תורות בשיח, איך אני יודע שעכשיו אני יכול לדבר, מה אני צריך לעשות כשאני מדבר עם חבר (להסתכל עליו, להקשיב, לחכות לתור שלי להגיב). נסתכל על תמונות שממחישות סיטואציות של שיחה ולאחר מכן נתרגל שיחה קצרה בנושא נתון, נצלם בוידאו ולבסוף נצפה ונדון.

# data[].attributes.headline
מרים דהמוש ברהום -מרפאה בעיסוק 

# data[].attributes.subject
מרים דהמוש ברהום -מרפאה בעיסוק 

# data[].attributes.body
נושא -הרכבת פאזל לתלמיד בכיתת עיכוב התפתחותי.
תלמידים מגיעים עם קשיים בלמידת אסטרטגיות ופותרים את המשחקים דרך ניסוי וטעיה . לכן אני קודם מציגה את הסוגיה איך מרכיבים פאזל ?וממתינה לפתרונות ומחשבות מהתלמידים . מכוונת אותם לאסטרטגיות של התאמת צבעים או אסטרטגית מסגרת ופנים.
מתרגלים.
עושים השוואה בין שתי האסטרטגיות - איזה אסטרטגיה לוקחת פחות זמן? פחות מסובכת ?
לעתיד אם אני רוצה ללמד את שאר הכיתה איך אני מלמדת אותם ?

# data[].attributes.body
תחום דעת – היסטוריה

נושא – השפעת ההלניזם בארץ ישראל

שאלה לדיון –  מה הייתם עושים לו חייתם בתקופה ההיא? מתיוונים? כלומר מקבלים את השפעת התרבות השולטת, 'המתקדמת' כביכול שבה הולכים להצגות תאטרון, מדברים את השפה היוונית – שפת השלטון המסמלת את התרבות והקידמה, מיודדים עם מהגרים מקדונים ויוונים..? או שהייתם מקפידים רק על התרבות היהודית ואטומים ושוללים לחלוטין את התרבות הזרה? רשמו את דעתכם, הוסיפו נימוקים וסימוכין וסכמו כך שיתקבל טיעון מיטבי כפי שנלמד בכיתה.

# data[].attributes.headline
רחלי- מחנכת כיתה ב' תקשורת 

# data[].attributes.subject
רחלי- מחנכת כיתה ב' תקשורת 

# data[].attributes.body
לימדתי בכיתתי אסטרטגיה של פתרון תרגיל חיבור בתחום ה-20, למשל10+5=8+7, כך של-8 הוספתי2 מה-7, כלומר ל-8 הוספתי 2 ול-7 הפחתתי 2. לאחר הצגת האסטרטגיה, אתרגל עם התלמידים פתרון תרגילים בעזרתה, לאחר אאפשר להם לפתור לבדם ואעבור ביניהם, במידה ויהיו טעיות אנסה להבין את מקורן ולהסביר שוב בהתאם את האסטרטגיה. לבסוף אשאל את התלמידים מהי האסטרטגיה שלמדנו היום ומה מטרתה.

# data[].attributes.body
לפני קריאת הטקסט אלמד את הילדים את אסטרטגית שאילת השאלות להפקת מידע מהכותרת.
האסטרטגיה נקראת
ב - באיזה, במי, במה, באילו
מ - מי, מתי, מדוע,
ל - למי, למה, לאן
א - איך, איפה
כ - כיצד, כמה,
ה - היכן, האם
הילדים מתבקשים לשאול שאלות רבות תוך שימוש במילות השאלה הנ"ל.
אסטרטגיה זו מכניסה אותם לסקרנות לגבי הטקסט וממקדת אותם.

# data[].attributes.headline
מציאת שברים בדגלים - איה מחנכת כיתה ה

# data[].attributes.subject
מציאת שברים בדגלים - איה מחנכת כיתה ה

# data[].attributes.body
נושא: שברים- חשבון כיתה ה'
ראשית הצגתי את הנושא את הרלוונטיות וקיומו בעולם המוכר לילדים, לאחר מכן הצגתי את האסטרטגייה על מנת למצוא את החלק בדגל מתוך השלם כלומר בדגל צרפת מה החלק של הפס האדום מתוך השלם- כמו כן תרגלנו יחד איך ניתן להגיע לפתרון באמצעות הרעיונות של התלמידים ולא רק אני  בדרך אחת .
לאחר מכן התלמידים תרגלו בקבוצות קטנות באמצאות דגךים שונים ושקפים אותם גזרו על מנת לבצע מדידה אך ציינתי שהם יכולים למצוא גם דרכים אחרות ושונות לפתרון ועליהם לקיים דיון מה מאפשר להם את הפתרון האפקטיבי ביותר עבורם. לסיום בדקנו ונשאלה השאלה- מה הייתה מטרת התרגול, כיצד זה פוגש אותנו בחיים? כיצד עוד אפשר להשתמש בהשוואה- התבצע דיון מטה קוגניטיבי. בשיעור העוקב עשינו את אותו הדבר אבל הפעם עם משולשים ושם הילדים התנסו ראשית לבדם ולאחר מכן הגענו לעבודה בקבוצות ומשם לדיון מטקוגנטיבי.

# data[].attributes.headline
שיטת לימוד מאוד יעילה ואפקטיבית שאנו יכולים לשלב אותה בהרבה תחומים 

# data[].attributes.subject
שיטת לימוד מאוד יעילה ואפקטיבית שאנו יכולים לשלב אותה בהרבה תחומים 

# data[].attributes.body
ניתן לללמד אסטרטגיה ולשלב במהלך שיעורים רבים השוואה בן דברים /פריטים / ידע

# data[].attributes.body
בשיעור שפה בכיתה ב' לפני למידת סיפור להקריא את הכותרת של הסיפור לקרוא חלק קצר ולעצור באמצע הסיפור בחלק מתוח ,ולתת לילדים לשער על מה לדעתם יסופר בסיפור בהמשך ולרשום על הלוח את כל ההשערות, לאחר קריאת כל הסיפור נעבור על התשובות ונראה מי הצליח להגיע הכי קרוב לתוכן הסיפור.
מעיין בראל

# data[].attributes.headline
מור- שאילת שאלות שיעור תנ"ך

# data[].attributes.subject
מור- שאילת שאלות שיעור תנ"ך

# data[].attributes.body
לאחר שנקרא יחד את סיפור התנ"ך (למשל הסיפור על שמשון שמעלה המון שאלות), אשאל שאלה הנוגעת בהקשר לסיפור ואכתוב אותה על הלוח כהדגמה לתלמידים. לאחר מכן אבקש מהתלמידים לשאול שאלות בקשר לסיפור. נסמן שאלות שהן זהות ונמיין את השאלות לפי סוגן. כך אפשר לעבוד גם על מיון וגם על שאילת שאלות. בסוף נבחר שאלה בהצבעה דמוקרטית לדון עליה/אחלק את הכיתה לזוגות וכל זוג יבחר שאלה לדון בה. בשיעור מקוון הדיון יכול להיעשות בפדלט.

# data[].attributes.body
השוואה
לפני ראש השנה ניתן למד את הילדים לערוך סקר בין תלמידי בית הספר ולבדוק איזה מאכל מסימני ראש השנה אהוב עליהם יותר. כך יעשו השוואה בין הילדים

# data[].attributes.headline
מור אפרים- חשיבה אסטרטגית

# data[].attributes.subject
מור אפרים- חשיבה אסטרטגית

# data[].attributes.body
כמורה לחנג אני נותנת לתלמידי משחקי אסטרטגיה וחשיבה קבוצתיים וכך הם פועלים תוך חשיבה קבוצתית להצלחה קבוצתית

# data[].attributes.body
אני רוצה ללמד בכיתתי כתיבת טיעון לפי מבנה לשוני נכון. כדי ללמד זאת אלמד את התלמידים אסטרטגיית כתיבת טיעון- בחירה של נימוקים שיבססו את טענתם.
נושא שעליו יוכלו לכתוב טיעון הוא- תלבושת אחידה לתלמידים בבית הספר- האם היא רצויה או לא?

מאת- נעמה עוקבי.

# data[].attributes.body
תנ"ך - כתיבת טבלה למטרת השוואה בין עשרת המכות.
מי ביצע את המכה?/במי פגעה?/כיצד הגיב פרעה?/ וכו'..

# data[].attributes.headline
שפה - הצגת טיעון

# data[].attributes.subject
שפה - הצגת טיעון

# data[].attributes.body
באמצעות הטקסט העץ של אורן הילדים יציגו טיעון בעד וטיעון נגד. זאת לאחר שנסביר בהוראה מפורשת איך עלינו לטעון ולשכנע את "המועצה" בעמדה שלנו.

# data[].attributes.headline
פנינה- שיעור אנגלית

# data[].attributes.subject
פנינה- שיעור אנגלית

# data[].attributes.body
כתיבת טיעון באנגלית - נערוך דיון על כתיבת טיעון פי 4 השלבים המוצגים ביחידה זו...

# data[].attributes.body
בכיתה ה אני מלמדת שאלות מסוג שינוי. אני שואלת מי עבר/ה שינוי בחיים? ואז אנחנו עוברים על המצבים
סיימתי גן עליתי לכיתה א, גרתי ברמת גן עכשיו בפתח תקווה וכן הלאה. אני מדגישה את שני המצבים.
אחכ אני שואלת מי יכול/ה לבנות לנו את הכלל בשאלות שינוי? מתוך הדיון הילדים/ות בונים איתי את כללי התשובה. לבסוף נסכם מהו הכלל ונכתוב אותו . נסיים ת השיעור באלות מטה קוגניטיביות.
דנה אייזנברג מורה לשפה

# data[].attributes.headline
פתרון בעיות במהלל היומיום

# data[].attributes.subject
פתרון בעיות במהלל היומיום

# data[].attributes.body
אני עובדת עם תלמידים בעלי צרכים מיוחדים וחלק חשוב ומרכזי במהלך הלמידה שלנו הוא אסטרטגיות למידה. לאורך כל היום אנו מלמדים את התלמידים כיצד לחשוב וכיצד לפתור בעיות שונות.

# data[].attributes.headline
הוראה מפורשת והקניית האסטרטגיות למידה שונות מותאמות ומגוונת לנושא ולתלמידים זה כלי המפתח את החשיבה הערך הוא רב ערך ושימושי מתאים למקצועות שונים

# data[].attributes.subject
הוראה מפורשת והקניית האסטרטגיות למידה שונות מותאמות ומגוונת לנושא ולתלמידים זה כלי המפתח את החשיבה הערך הוא רב ערך ושימושי מתאים למקצועות שונים

# data[].attributes.headline
נעמה ניר - שפה

# data[].attributes.subject
נעמה ניר - שפה

# data[].attributes.body
לימוד הנושא של הבחנה בין דעה לעובדה באמצעות האסטרטגיה של שאילת שאלות.

# data[].attributes.headline
גיאומטריה - סוגי מרובעים

# data[].attributes.subject
גיאומטריה - סוגי מרובעים

# data[].attributes.body
בכדי ללמד את סוגי המרובעים ואת יחסי ההכלה ביניהם - אשתמש באסטר' ההשוואה.

# data[].attributes.headline
הנושא הינו שיתוף פעולה

# data[].attributes.subject
הנושא הינו שיתוף פעולה

# data[].attributes.body
על ידי אסטרטגיית הסקת מסקנות אלמד את התלמידים על חשיבות שיתוף הפעולה.
כאשר ניצור סיטואציה של משחק בו השחקנים אינם משחקים יחד והקבוצה לא מצליחה במשחק
אוכל להראות כמה דוגמאות לפגיעה בקבוצה כאשר אין שיתוף פעולה, בספורט ובתחומים נוספים
ואתן לתלמידים להביא את המסקנות שלהם מהמקרים שהצגתי בפניהם

אוכל ללמד אותם מפורשות על נושא הסקת מסקנות דרך תחום התוכן שלי שהינו חנ'ג בזרת נושא שיתוף פעולה ועבודת צוות

(ליסה קפלן - מור לחנ'ג)

# data[].attributes.body
בתור מורה לספורט אני נותנת לתלמידים במשימות קבוצתיות משחקי חשיבה אשר תחייב אותם לחשוב בשביל לבצע את המשימה וזה מה שיוביל אותם לחשוב על הצעד במשחק

# data[].attributes.headline
ניבוי נושא הטקסט- ענת

# data[].attributes.subject
ניבוי נושא הטקסט- ענת

# data[].attributes.body
המטרה - הקניה של אסטרטגיות טרום קריאה.
הקניה ותרגול של הצורך בקריאה והבנת הכותרת וכותרת המשנה, מי כתב ומתי, היכן פורסם, התבוננות בתמונות, איורים, ועוד רמזים גרפיים ואחרים
ובעקבות כל המידע שאספתי, הגדרת נושא הטקסט ומה אני משער שיהיה כתוב בו.

# data[].attributes.body
שברים: בעזרת  שאילת שאלות.מה זה שברים? היכן אנחנו פוגשים שברים?
אם נשבור משהו הוא יחשב לשבר? מי שמע בענף הספורט על המושג שברים? מי שמע ברפואה מושג זה? בענף הבישול?

# data[].attributes.body
שיעור מדעים- נערוך ניוסי בתחום מסויים, ודרך זה נלמד את אסטרטגיית השערת השערות- אלמד את התלמידים גם את הנושא שעליו יהיה השיעור, ובמטרות השיעור אסביר גם שנלמד איך מסיקים מסקנות ואף נתנסה בזה בעצמנו לפני ביצע הניסוי

# data[].attributes.headline
מוריה אזולאי - קשרי הכלה

# data[].attributes.subject
מוריה אזולאי - קשרי הכלה

# data[].attributes.body
כיתה ה' - גיאומטריה - קשרי הכלה
אלמד באמצעות אסטרטגיה של השוואה וניתוח נתונים בטבלה.
ללמד בשיעור מתמטיקה השוואה ואיך עושים את זה זה מהפכני בעיני...

# data[].attributes.headline
שעת חינוך -פתרון סכסוך חברתי (מירי מלכה)

# data[].attributes.subject
שעת חינוך -פתרון סכסוך חברתי (מירי מלכה)

# data[].attributes.body
שלב 1 - הצגת הבעיה והאסטרטגיה לפתרון סכסוך בדרכים מקובלות ותואמות לכללי ביה"ס והכיתה כמטרת השיעור.
שלב 2 - הקניה מפורשת של האסטרטגיה ע"י מס' אפשרויות שונות בהן ניתן לבחור ליישב סכסוך בדרך מקובלת, הצגה והשוואה בין קריטריונים שונים ושקילת הממצאים העולים מכל תבחין יתרונותיו לעומת חסרונותיו.
שלב 3 - תרגול חלוקת הכיתה לקבוצות, כל קבוצה תתרגל באמצעות טענה ונימוק של קריטריון שונה, תוך תרגול לבנית ידע בין תוכן התבחין לחשיבה והסקת מסקנה לכדי טיעון.
שלב 4 - דיון מטא-קוגניטיבי כל קבוצה תציג את הטיעונים שלה תמליל ותנתח את כלל הטיעונים על מנת להעריך, לשנות ולשפר את חשיבתו, וגם להכליל לתחומים או מקרים אחרים בחיים.

# data[].attributes.headline
קביעת מטרות מראש לכל שיעור

# data[].attributes.subject
קביעת מטרות מראש לכל שיעור

# data[].attributes.headline
פיצוח שאלות-הבנת הנקרא

# data[].attributes.subject
פיצוח שאלות-הבנת הנקרא

# data[].attributes.body
1. נציג את מטרת השיעור: כיצד "נפצח" שאלה ונכתוב תשובה מיטבית?
2. הקניית האסטרטגיה:
נציג את שלבי העבודה:
- סוג השאלה- פתוחה/סגורה/רב ברירה
- רובד השאלה- גלוי או סמוי?
- מציאת חלקי השאלה- פריט מכוון או ממקד
- כתיבת התשובה באופן מאורגן
3. במהלך מספר שיעורים נעבוד על אסטרטגיית פיצוח השאלות. כל פעם בדגש על חלק אחר.
נעבוד על שאלות ונזהה את סוגן, הרובד, חלקי השאלה ולבסוף נתרגל כתיבת תשובה מיטבית.
4. שלב הדיון המטא - קוגניטיבי:
בסוף כל שיעור נשאל- מה בעצם עשינו כאן? כיצד זיהינו את סוג השאלה? מה עוזר לנו לדעת מהו רובד השאלה? על מה קל לנו יותר לענות? וכו'.

# data[].attributes.headline
עליזה, קלינאית תקשורת

# data[].attributes.subject
עליזה, קלינאית תקשורת

# data[].attributes.body
כאשר אני רוצה ללמד תלמידים פתרון בעיות. ראשית אציג את מטרת השיעור, אנחנו ננסה יחד לפתור בעיה. שנית נציג את הבעיה וכל קבוצה תציע פתרונות אפשריים. לאחר מכן כל קבוצה תציג במליאה את הפתרונות ונדון יחד עם התלמידים האם הפתרונות אפשריים או לא, ונדון ביחד בתהליך שעליו עברנו ומדוע חשוב לנו ללמוד לפתור בעיות.

# data[].attributes.body
בשיעורים שבהם אני עושה משימות קבוצתיות כגון הכנת משחק במתמטיקה, אני רואה את תהליכי החשיבה שמעורבים התלמידים.

# data[].attributes.headline
שיעור עברית - כתיבת טיעון - ענת ערמון

# data[].attributes.subject
שיעור עברית - כתיבת טיעון - ענת ערמון

# data[].attributes.body
כדי ללמד את התלמידים (תלמידי כיתה ה'), לכתוב טיעון, אבחר טקסט שקרוב לעולמם.
למשל: בעד ונגד לעיסת מסטיק.
אסביר את תהליך כתיבת הטיעון: קריאת חומרים על הנושא, גיבוש עמדה, ניסוח ובדיקה.
במליאה ננסח טענה יחד, ולאחר מכן יצאו התלמידים לעבודה עצמאית.
סיכום השיעור יהיה דיון על אופן כתיבת הטיעון, ואשאל מתי עלינו לטעון טענות? לשכנע?

# data[].attributes.body
תחום דעת- שפה: טקסטים מידעיים
מיומנות - השוואה בין טקסטים.
במידה ואני לימדתי שני טקסטים מידעיים שכל אחד עוסק בחיה אחרת ואני רוצה שהתלמידים ישוו בין שתי החיות הללו בהתאם למידע העולה בטקסים, אלמד אותם אסטרטגיית השוואה וכך יוכלו גם להפנים את הידע בצורה טובה יותר.

# data[].attributes.headline
אבסאם קבלאן: למידה יעלה מאוד לתלמידים ועוזרת למורה להפנמת החומר, הוראה מפושת היא סוג של למידה עצמאית לתלמידים ועוזרת להם לחשוב מחוץ לקופסה.

# data[].attributes.subject
אבסאם קבלאן: למידה יעלה מאוד לתלמידים ועוזרת למורה להפנמת החומר, הוראה מפושת היא סוג של למידה עצמאית לתלמידים ועוזרת להם לחשוב מחוץ לקופסה.

# data[].attributes.headline
עברית- אסטרטגיה לשאלת ויכוח (נטלי זהר משה)

# data[].attributes.subject
עברית- אסטרטגיה לשאלת ויכוח (נטלי זהר משה)

# data[].attributes.body
1. הצגת מטרת השיעור לתלמיד- אנו נלמד לענות על שאלת ויכוח. לשם כך אנו נשתמש במיומנות שנקראת נימוק. תשובה של דעה תהיה נכונה, רק עם היא מנומקת היטב.
2. הסבר האסטרטגיה- אנו נפגוש 2 טענות שונות בנושא מסוים. נשקול את שתי הטענות ונבחר עם מי מהן אנו מסכימים. לאחר מכן ננמק את החלטנו בצורה הגיונית וברורה, נכתוב תשובה כמה שיותר מפורטת, ומלאה ע"מ שנוכל לשכנע את הצד השני.
3. תרגול- נקרא יחד טקסט קצר בנושא, ונענה יחד על שאלת הויכוח, נטען את דעתנו וננמק.
בשלב הבא, התלמידים יקראו טקסט קצר נוסף, ויבצעו את המשימה בזוגות, ינסו לשכנע זה את זה.
4. דיון מטא קוגניטיבי- נשחזר יחד את התהליך שבציענו, וננתח האם הצלחנו לנמק את דעתנו בצורה משכנעת.
5. אופציה למטלה לשיעור הבא, לתת לילדים לבחור נושא שמעניין אותם, אותו ירצו לשתף בכיתה ולנמק את דעתם בנושא (כשבסיום, התלמידים יצביעו האם הטענה שיכנעה אותם).

# data[].attributes.headline
שיעור במדעים   \היאם/ חקר ושאילת שאלות 

# data[].attributes.subject
שיעור במדעים   \היאם/ חקר ושאילת שאלות 

# data[].attributes.body
בשיעור מדעים מלמדים על נושא טביעות אצבע, שואלים כל מני שאלות ,[מה ההשערות הראשונות ?] {מה הן צורות היסוד של טביעות האצבע,}, חוקרים תעלומה , מנסים לפתור אותה
שואלים {כיצד התגלה התעלומה?]

# data[].attributes.headline
שיעור קלינאית תקשורת: אנחנו מתמודדים עם שיתוף בחוויה. 

# data[].attributes.subject
שיעור קלינאית תקשורת: אנחנו מתמודדים עם שיתוף בחוויה. 

# data[].attributes.body
1. אני מציגה שאנחנו היום נשתף בחוויות מהשבת ומראה את המחוון
2. מדגימה את מחוון חווית השבת שלי
3. נותנת לתלמידים להשתתף בעזרת תיווך
4. דיון- מסכמים איך כולם הרגישו בשבת- מנתבים את זה לעבודה נוספת על רגשות ודברים פרגמטיים שעוזרים לנו לחשוב על המשימה שכרגע עשינו.

# data[].attributes.headline
למידה דרך דילמה

# data[].attributes.subject
למידה דרך דילמה

# data[].attributes.body
אני לוקח לחינוך המיוחד, למידה דרך דילמות.
השלב הראשוני- חיפוש נושאים שקרובים לליבם, מתוך זה מפגש של דילמה וערכים
דרך הדילמות התלמידים יצטרכו לבנות טיעון משכנע עבור הכיתה.
העבודה יכולה להיות גם בקבוצות קטנות

# data[].attributes.headline
ימית-עברית יסודי

# data[].attributes.subject
ימית-עברית יסודי

# data[].attributes.body
אסטרטגיה לסידור אירועים לפי רצף כרונולוגי
1. הצגת האסטרטגיה ומטרתה-סידור משפטים לפי רצף כפי שמוצג בטקסט/סיפור.
2. הקנייה מפורשת של האסטרטגיה-קריאת כל משפט כפי שמופיע בשאלה, איתורו המשפט בטקסט עצמו, הדגשתו בטקסט ולבסוף מספור המשפטים בשאלה לפי סדר הימצאותם בטקסט.
3. תרגול-הדגמה של המורה, תרגול משותף מורה-תלמידים, תרגול עצמאי של התלמידים.
4. דיון מטא קוגניטיבי-איזו אסטרטגיה למדנו? מתי נשתמש בה? איך נשתמש בה?

# data[].attributes.headline
קרן אדלמן חן- שפה- תיאור דמות (הסקת מסקנות)

# data[].attributes.subject
קרן אדלמן חן- שפה- תיאור דמות (הסקת מסקנות)

# data[].attributes.body
אחת המשימות שתלמידיי מתמודדים עימה היא תיאור דמות בסיפור. הם נדרשים להסיק מסקנות לגבי תכונות האופי של דמות מתוך ההתנהגות של הדמות בסיפור. זו משימה שאינה פשוטה עבורם בדרך כלל, ונראה לי שהקנייה מפורשת של אסטרטגיית הסקת מסקנות תעזור להם. בתחילת השיעור אציג להם את האסטרטגיה ואסביר להם שנבחר יחד דמות מתוך הסיפור שאת תכונות האופי שלה נרצה לתאר. בשלב ההקנייה המפורשת נבחר יחד את הדמות, ואבקש מהתלמיד להסביר מדוע בחר דווקא בה, ננסה לחשוב יחד אילו מעשים של הדמות רלוונטיים לתיאור שלה (הבחנה בין עיקר לתפל). בשלב התרגול ניקח את רשימת ההתנהגויות שיצרנו, ובתחילה נחשוב יחד על אילו תכונות מעידה כל התנהגות של הדמות, ובהמשך אבקש מהתלמיד לנסות בעצמו להגיע למסקנה על תכונת אופי שמתאימה לדמות מתוך אחת ההתנהגויות שלה, ואם יתקשה אתן לו מאגר אפשרויות. לבסוף נקיים דיון מטא-קוגניטיבי שבו נדבר בין היתר על חשיבות האסטרטגיה, והאם היא יכולה להועיל לנו בתחומים נוספים.

# data[].attributes.body
שיעור שפה /עברית
מטרת השיעור: התלמיד יארגן מידע מתוך טקסט בתוך טבלה.
התלמידים לומדים כיצד לארגן מידע בטבלה .קוראים טקסט ובו מידע על שני סוגי דגים דג ים ודג בריכה
התלמידים ישאלו שאלות שיהוו את תבחיני ההשוואה ויסמנו בטקסט את המידע .
כל תלמיד יקבל טבלה וביחד נמלא ונארגן את המידע שסומן לפי התבחינים
נשאל את השאלה-האם המסקנה מההשווואה ברורה מהטבלה?
כיצד הטבלה עזרה לנו לסדר ולארגן את המידע ולהגיע למסקנה?

# data[].attributes.headline
אסטרטגית חשיבה בשפה

# data[].attributes.subject
אסטרטגית חשיבה בשפה

# data[].attributes.body
שיעור עברית ובו רוצה ללמד על מיומנות הסקת מסקנות ושל ארגון מידע בצורה לוגית של סיבה ותוצאה.
מציגה את המטרה, מסבירה מהי סיבה ותוצאה, מדגימים ומתרגלים באופן מנותק מטקסט: התלמידים משלימים מצביםשל הסיבה או התו אה בהתאם למשפט נתון, התלמידים כותבים בעצמם החקשים של סיה ותוצאה.. בשלב הסופי מיישמים בטקסט נלמד. בסיום השיעור מטא קוגניציה:מ הלמדנו? כיצד ארגון המבנה של סיבה ותוצאה סייע לנו סהנת הטקסט מבחינת רצף ומבחינת הבנה והסקת מסקנות

# data[].attributes.headline
גאוגרפיה - ההבדלים בין מדינה מפותחת ומתפתחת

# data[].attributes.subject
גאוגרפיה - ההבדלים בין מדינה מפותחת ומתפתחת

# data[].attributes.body
נסביר מהי מדינה מפותחת ומתפתחת. ניתן דוגמא. נראה תמונות/סרטון. וכעת נעשה טבלה ונערוך השוואה בין המדינות (כלכלה, חברה, תחבורה, תשתיות וכו).

# data[].attributes.headline
רוית ספיר כיתה ו'

# data[].attributes.subject
רוית ספיר כיתה ו'

# data[].attributes.body
הנושא אותו ארצה ללמד הוא פרק מתוך ספר שמואל.
נלמד את הנושא תוך כדי הוראה מפורשת של מיומנות סיכום חומר בתרשים זרימה.

# data[].attributes.headline
סופה פרקש - מחנכת ג-ד. תחום שפה. 

# data[].attributes.subject
סופה פרקש - מחנכת ג-ד. תחום שפה. 

# data[].attributes.body
שיעור שפה
מטרה : התלמידים יצליחו לארגן מידע בצורת תרשים זרימה מתאים.
התלמידים לומדים יחידה בשפה בנושא תקשורת בעלי חיים.  הילדים נחשפים למידע רב סביב דרכי התקשורת של בעלי חיים שונים והם מתבקשים לארגן את המידע באופן יעיל.

ראשית מקנים לילדים מהם תרשימים ואילו סוגים קיימים ( למשל ארגון מידע בטבלה או בתרשים זרימה שלבי / תרשים זרימה מחזורי...).

מדגימים על נושא פשוט יותר על גבי הלוח - דוגמא מחיי המורה.  לאחר מכן המורה תכתוב רעיון והילדים במליאה יסייעו לה לארגן מידע בצורה מאורגנת למשל : "הכנת עוגה" התלמידים יזהו כי יש שלבים בהכנה ולכן צריך ליצור תרשים מדורג - עם חצים המאותתים שלב אחר שלב.
כך בסופו של דבר התלמידים ידעו לייצג את הנלמד בצורה תרשימית.
בסיום השיעור נקיים חשיבה בעקבות שינוי האופן בו התוכן כתוב. מה נוח יותר ? היכן הראש זוכר טוב יותר ? מה יעיל ומה מובן יותר ? .....

# data[].attributes.headline
שירלי פרסבורגר- אסטרטגיית כתיבת טבלה כהשוואה- כתה ב'- שיעור שפה ההבדל בין סוגת שיר/סיפור

# data[].attributes.subject
שירלי פרסבורגר- אסטרטגיית כתיבת טבלה כהשוואה- כתה ב'- שיעור שפה ההבדל בין סוגת שיר/סיפור

# data[].attributes.body
אציג לתלמידים את נושא השיעור ומטרותיו:
מטרת התוכן- מאפייני הסתו בשיר ובסיפור.
בכתה ב' נחשפים למאפייני השיר, עד כה הכירו יותר סיפורים ואת המבנה הסיפורי. עתה, עם החשיפה לסוגה החדשה נלמד לזהות את השיר ונאפיין אותו, נבחין אותו מן הסיפור המוכר.
מטרת האסטרטגיה- בחירת תבחינים להשוואה:
כדי להבחין בין השניים נעזר בטבלת השוואה. נזהה בה את הדומה והשונה בין שתי הסוגות.
נאתר את הדומה והשונה וננסה לתת לזה כותרת.

מהלך השיעור:
עתה, נקרא שתי יצירות קצרות העוסקות בסתו: שיר וסיפור
נשוחח על מאפייני הסתו בכל יצירה (רמיזה על הדומה).
עתה נבחין בין היצירות בעזרת הטבלה שתציג לנו מה דומה ומה שונה.
נבחר ביחד את התבחין הראשון:
I DO- מבנה-שורות,
WE DO- נבחר ביחד דוגמה נוספת שניתן לזהות (לדוגמה חלוקה)
yuo do- יבחרו בעצמם תבחין הקשור לתוכן.
נשוחח על איך בוחרים קטגוריה, מה למדנו על שיר לעומת סיפור בעזרת ההשוואה, כיצד נוכל להיעזר בזה בעתיד.

# data[].attributes.headline
רויטל מקטובי רצון - הפרקטיקה בכיתה

# data[].attributes.subject
רויטל מקטובי רצון - הפרקטיקה בכיתה

# data[].attributes.body
הנושא- כתיבה טיעונית,
אסביר לתלמידים את נושא השיעור, מה זה טיעון, מה זה כתיבה טיעונית.
בשלב הבא אתן דוגמאות לטיעון, אציג את מבנה הכתיבה הטיעונית, אעבור דבר דבר תוך מתן דוגמאות כדי שהתלמידים יבינו יותר.
בשלב הבא אתן לתלמידים להתנסות לבד בכתיבה/בקבוצות קבוצה אחת טוענת בעד וקבוצה שניה נגד.
השלב האחרון יהיה רפלקציה על השיעור ונתח גדול ממנו אשמע את הטיעונים של תלמידים שרוצים/את הטיעונים של כל קבוצה.
וכמובן נמשיך לתרגל בבית ובכיתה

# data[].attributes.headline
אסטרטגיית השוואה - יוליה פינקל 

# data[].attributes.subject
אסטרטגיית השוואה - יוליה פינקל 

# data[].attributes.body
השוואה – שיעור בנושא בעלי חיים מתחפשים – הסוואה.

בשיעור הילדים ישוו בין שני בעלי חיים: שממית העצים וזחל מודד ובמטרת ההסוואה שלהם.

לתלמידים יוצגו תמונות וטקסט מידע על שממית העצים ועל זחל מודד.

התלמידים ייבנו יחד עם המורה את התבחינים להשוואה וישלימו אותם בתוך טבלת ההשוואה, יעניקו צבע לכל בעל חיים, יסמנו ובטקסט את המאפיינים הרלבנטיים לכל בעל חיים וישלימו אותם בטבלת ההשוואה. התלמידים יסיקו מסקנות לגבי סוגי ההסוואה ומטרת ההסוואה של שממית העצים וזחל מודד. הם יבינו שלצבעי הסוואה יש תפקיד חשוב בהישרדות של בעלי חיים בטבע. התלמידים יציגו דוגמאות נוספות הקשורות להסוואת בעלי חיים שונים. בדיון יחזרו על אסטרטגיה שעזרה להם להשוות בין שני בעלי החיים.

# data[].attributes.headline
שרה גולדברג יקר- שפה- כתיבת טיעון 

# data[].attributes.subject
שרה גולדברג יקר- שפה- כתיבת טיעון 

# data[].attributes.body
בשיעורי שפה פעמים רבות התלמידים נדרשים להביע את דעתם באמצעות פסקת טיעון. תלמידים רבים מתקשים בתחום זה ולכן יש צורך בהוראה מפורשת.
בתחילת השיעור אציג לתלמידים שהמטרה של השיעור שלנו היום היא
להכיר מבנה בסיסי של פסקת טיעון שבו הם יוכלו להשתמש בכל נושא. לאחר הסבר מפורש של
מבנה פסקת הטיעון ולאחר שכל תלמיד קיבל כרטיס ניווט עם המבנה ובנק של מילות קישור
מתאימות, נתרגל יחד על הלוח כתיבה של פסקת טיעון כשכל תלמיד יהיה שותף בכתיבתה.
בסוף התרגול נערוך דיון מטה קוגניטיבי. ההקניה המפורשת של האסטרטגיה וכרטיס
הניווט שנשאר לכל תלמיד בסוף השיעור, התרגול המשותף והדיון אמורי לתת לכל התלמידים
ובעיקר לתלמידים המתקשים את הכלים להצליח להתמודד בפעמים הבאות עם מטלה מסוג זה.

# data[].attributes.headline
כהן דנה - שפה - שאילת שאלות / השערת השערות 

# data[].attributes.subject
כהן דנה - שפה - שאילת שאלות / השערת השערות 

# data[].attributes.body
כאשר הכיתה מקבלת טקסט חדש - סוגת הטקסט אינה משנה אם זה מידעי, סיפורי, טיעוני
נקבל תחילה רק את כותרת הטקסט וננסה ע"י שאילת שאלות ו/אוו השערת השערות - לפי הכותרת מה יהיה נושא הטקסט - מה יהיה בהמשך הטקסט - האם זה יהיה טקסט סיפורי ואז ננסה להמשיך אותו לפי השערות התלמידים.
האם זה יהיה טקסט מידעי וננסה לשער / לשאול שאלות איזה סוג מידע ניתן לקבל לפי כותרת זו - מה המידע שעל פי הכותרת יספק לנו הטקסט המידה והינו טקסט מידע.

# data[].attributes.headline
מחנכת כיתה א - אסטרטגיית השערה

# data[].attributes.subject
מחנכת כיתה א - אסטרטגיית השערה

# data[].attributes.body
שיעור מדעים
אסביר לתלמידים כי אנחנו נקיים ניסוי שבמהלכו נצטרך לשער מה יקרה בסופו.
אסביר להם מהי השערה, אתן דוגמא להשערה ולאחר מכן אבקש מהם לתת דוגמא.
נכתוב על הלוח את השאלה והתלמידים יצטרכו לומר מה שערתם, נכתוב על הלוח את השערותיהם.
נבצע את הניסוי ונבדוק מה התוצאה.
נכתוב על הלוח מה קרה לחמאה ואז אסביר להם איך נקרא התהליך ועל התהליך בהתאמה לגיל.
אבקש מהם לומר אם יש עוד חומרים שהופכים מנוזל למוצק, אני אתן דוגמא ראשונה, שוקולד.
נדון במהלך הניסוי והתוצאות ונסכם.

המטרה היא לבדוק מה קורה לחמאה כשמחממים אותה?

# data[].attributes.headline
אסטרטגית חשיבה- השוואה

# data[].attributes.subject
אסטרטגית חשיבה- השוואה

# data[].attributes.body
לקראת החגים נלמד על סימני ראש השנה ונערוך השוואה בינם ובין סימני קערת ליל הסדר,
כשהילדים צריכים לחשוב אילו תבחינים יכולים להתאים לשני סימני החגים. לדוגמה: מטרת הסימן (סימן לעתיד לעומת סימן לעבר), זמן אכילת הסימנים (בתחילת הארוחה לעומת אכילה במהלך הסדר), כיצד אוכלים (בר"ה מברכים על כל סימן לעומת ליל הסדר..) זה מפתח יצירתיות לחשוב על תבחינים . אין תשובה אחת נכונה אך העיקר שהתבחין יענה על שני הדברים.

# data[].attributes.headline
אושרית חייק פרנסיס

# data[].attributes.subject
אושרית חייק פרנסיס

# data[].attributes.body
נושא: -  הבעת עמדה אישית על נושא או על טקסט והנמקתה.
פיתוח מיומנויות חשיבה גבוהות בכיתה. עידוד דיונים מעוררי מחשבה בין התלמידים. העיסוק בהעלאת טיעונים בכיתה יכול להכשיר את התלמידים לנקוט עמדה ביקורתית יותר כשהם נתקלים בטיעון המוצג בפניהם.כאשר תלמיד מעלה אמירה ניתן להתווכח על הצדקתה. ניתן להתווכח אם היא נכונה, ניתן להתווכח אם היא אמיתית או תקפה. הדבר יוצר שיח פורה ואפקטיבי בשיעור.

# data[].attributes.body
השערה..
התלמידים יצטרכו לשער..
נקרא סיפור במליאה ונעצור באמצע, הילדים יצטרכו להמשיך את הסיפור מבלי לדעת מה ההמשך לאחר שהמורה ממשיכה בפעם הראשונה את הסיפור..
לאחר מכן הילדים יתחלקו לזוגות עבודה, כל זוג יקבל חצי סיפור מסוים והוא יצטרך להמשיך את הסיפור.
לאחר מכן הילדים ישתפו את הכיתה ונערוך דיון לאחר ששמענו (סוף שונה מכל זוג) מה הוביל אותם לחשוב על הסוף הזה דווקא...
ונשליך את זה על חיינו, הכי לעיתים אנחנו נקלעים בסיטואציה מסויומת וחושבים רע.. או להיפך.

# data[].attributes.body
מורה בכיתה ב תקשורת- שיעור עברית
המשימה בשיעור היא קריאת סיפור עד אמצעו, ולאחר מכן העלאת השערות מה קרה בסופו, וכתיבת המשך לסיפור.
אסביר לתלמידים שהיום לא נקרא סיפור שלם, אלא סיפור ללא סוף. המטרה שלנו היא שכל תלמיד ישער מהו סוף הסיפור לפי דעתו ויכתוב אותו. אסביר להם מהי השערה, ניתן דוגמאות לסופים אפשריים ולאחר מכן כל תלמיד יכתוב את הסוף שהוא בחר לסיפור.
נדבר על השערת השערות, באילו עוד מקרים אפשר להשתמש באסטרטגיה זו, וכיצד היא עוזרת לנו בתחומים שונים של החיים.

# data[].attributes.headline
כמורה אני פוגשת את זה בשיעורים בהם יש משימות קבוצתיות, ללמידה משמעותיות תהליכי החשיבה הללו מאוד מעוררים את הילדים לחשוב על כל צעד בתהליך..ועל החשיבה עצמה 

# data[].attributes.subject
כמורה אני פוגשת את זה בשיעורים בהם יש משימות קבוצתיות, ללמידה משמעותיות תהליכי החשיבה הללו מאוד מעוררים את הילדים לחשוב על כל צעד בתהליך..ועל החשיבה עצמה 

# data[].attributes.body
בלימוד היסטוריה של האומנות בעיקר יצירות של אומנים , יש סדר פעולה איך מנתחים ציור ואיך עושים השוואה בין יצירות של אומנים התלמידים כך לומדים אסטרטיגה שבה יש מושגים, ולומדים איך בוחרים מושגים שמתאימים ליצירה הנבחרת ולנתח בעקבותה , ואז לעשות דיון חשיבה , וסיכום לשיעור

# data[].attributes.headline
לילך רויטזייד

# data[].attributes.subject
לילך רויטזייד

# data[].attributes.body
נושא: השוואת שברים- חשבון כיתה ה'
ראשית הצגתי את הנושא, לאחר מכן הצגתי את האסטרטגייה להשוואה- באמצעות הרעיונות של התלמידים. הצגתי את תבחיני ההשוואה.
לאחר מכן התלמידים תרגלו. ואז לסיום בדקנו ונשאלה השאלה- מה הייתה מטרת ההשוואה? כיצד זה פוגש אותנו בחיים? כיצד עוד אפשר להשתמש בהשוואה- התבצע דיון מטה קוגניטיבי

# data[].attributes.headline
למידת שימושי כסף

# data[].attributes.subject
למידת שימושי כסף

# data[].attributes.body
לשם למידה יעילה של שימושי הכסף ניתן להשתמש באסטרטגיית למידה של השוואה. נשווה את סוגי המטבעות השונים והכסף. נלמד על ההבדלים בניהם ונשווה לדוגמא לשם רכישת ארטיק ב10 שקלים מהן האפשרויות השונות העומדות לפנינו בבחירת המטבע/השטר.

# data[].attributes.body
בשיעור גיאומטריה בנושא "היקף מעגל"
המטרה של השיעור הייתה לגלות את הקשר בין אורך הקוטר של מעגל לבין אורך היקפו.
התלמידים העלו טענות, הטענות נרשמו על הלוח והתלמידים דנו בהם והביאו נימוקים שתומכים בצדקת הטענה או מפריכים אותם.
טענות ראשונות שהתבררו כלא מדויקות הולידו אחריהן טענות יותר מבוססות שזכו לנימוקים ברורים

# data[].attributes.headline
רחל בוהדנה, גאומטריה

# data[].attributes.subject
רחל בוהדנה, גאומטריה

# data[].attributes.body
ניתן ללמד אסטרטגיית השוואה כסיום לנושא מצולעים. נקבע תבחינים כגון: מספר צלעות וקודקודים, צלעות מקבילות, צלעות שוות, זוויות ישרות וכו'.. ניתן להתקדם רמה מעל ולחלק את הכיתה לקבוצות. כל קבוצה תצטרך לתכנן בניית חדר פעילות בצורה מסויימת. נצטרך בסוף לבחור איזו צורה היא היעילה והטובה ביותר.