# data[].attributes.body
Dimitrije Obradović - srpski prosvetitelj i reformator
Kao mali uvek je želeo da uči o veru i crkvenom životu. Njegov teča ga je odvlačio od tih misli, međutim Dimitrije odlazi u manastir Hopovo, gde se zamonašio i dobio crkveno ime Dositej.
Za vreme svojih putovanja sam je sebi obezbeđivao sredstva radeći kao učitelj, lektor i predavač u vojnoj akademiji.
Bio je poligota, pričao je 9 različitih jezika.
Njegovo najznačajnije delo je „Život i priključenje”, izašla je 1783. i to je biografija o njegovom životu do 39 godine.
Umro je 7. aprila 1881. godine u Beogradu, sahranjen je ispred Saborne crkve.
Nagrada „Dositej Obradović” dodeljuje se od 2013. godine za sva životna dela iz više oblasti.
Neka njegova dela su: Etika, Venac, Bukvica, Damon, Ižica, Pismo Haralampiju….

# data[].attributes.headline
Доситеј Обрадовић

# data[].attributes.subject
Доситеј Обрадовић

# data[].attributes.body
Димитрије Обрадовић, црквено, Доситеј Обрадовић рођен је у Чакову. Имао је жељу да учи о вери и црквеном животу. Написао је дело ,,Живот и прикљученијa” 1738. године које је његова биографија. У својој биографији пише о свом животу до тридесет и девете године. Описује свој дечачки живот до одласка у Хопово где добија ново крштено име. У предговору своје биографије пише о омладини, својим пријатељима и нади да ће од тог дела бити користи. Пише о значају образовања жена, васпитању деце и о слабостима који могу да узрокују незнање и мањак образовања. Неки делови су записани у епистоларној форми, облику писма.

# data[].attributes.body
Velika škola Ivana Jugovića osnovana je 31. avgusta 1808. godine i bila je posebnog karaktera. Prva nastava je počela dan posle njenog osnivanja.
Prve dve godine nastave su sadržale element srednje škole, a treća visokoškolske nastave.
Dositej Obradović je bio jedan od profesora u njoj.  Ona nije služila samo za časove i neki učenici su živeli u njoj. Građevina i danas postoji i koristi se kao Muzej Vuka i Dositeja.

# data[].attributes.body
Ima ih preko 60, a neke od najznačajnijih Dositejevih basni su:

Lav i lisica

Lisica i roda

Starac i smrt

Pas i njegova senka

Lisica i gavran

Kurjak i konj

Lav i miš

# data[].attributes.body
Putujući po Habzburškoj monarhiji, iz Zemuna je doneo džak krompira. Dositej je mislio da će krompir dobro doći siromašnoj Srbiji pošto je hranjiv i jeftin. Međutim, Srbi su odbili da jedu i kupuju krompir, takozvani ,,đavolja biljka". U narodu su već decenijama odbijali da probaju ovo povrće, sve dok sam nije pojeo bareni krompir pred ministrima Srbije. Od tada se samo dobro priča i o krompiru i o Dositeju.

# data[].attributes.body
Dositej je takođe poznat i po prevođenju stranih dela na srpski jezik. Neka od najznačajnijih prevedenih dela su:

Slovo poučitelno, 1784.

Istina i prelest, (kratka priča), 1788.

Put u jedan dan, (kratka priča), 1788.

Ezopove basne

Hristoitija

Bukvica

Etika

Venac

Damon

Ingleska izrečenija

# data[].attributes.headline
Велика Школа | Доситеј Обрадовић

# data[].attributes.subject
Велика Школа | Доситеј Обрадовић

# data[].attributes.body
Велика Школа је прва висока школа у Београду.
Школа је настала у време Првог српског устанка, због потребе да се људи образују
Доситеј је постао први директор школе.
Велика школа касније постаје београдски универзитет.
Ова школа није само служила часовима, чак су неки ученици живели овде

# data[].attributes.body
OŠ „Dositej Obradović” u Beogradu

OŠ „Dositej Obradović” u Novom Sadu

OŠ „Dositej Obradović” u Vranju

OŠ „Dositej Obradović” u Somboru

OŠ „Dositej Obradović” u Požarevcu

OŠ „Dositej Obradović” u Kruševcu

OŠ „Dositej Obradović” u Koraju

OŠ „Dositej Obradović” u Nišu

OŠ „Dositej Obradović” u Irigu

OŠ „Dositej Obradović” u Ćićevcu

OŠ „Dositej Obradović” u Volaju

OŠ "Dositej Obradović" u Zrenjaninu

OŠ „Dositej Obradović” u Putincima

OŠ „Dositej Obradović” u Smedervu

OŠ „Dositej Obradović” u Doboju

OŠ „Dositej Obradović” u Banjoj Luci

OŠ „Dositej Obradović” u Prijedoru

OŠ „Dositej Obradović” u Partešu (opština Gnjilane)

OŠ „Dositej Obradović” u Tesliću (Blatnica)

OŠ „Dositej Obradović” Svođe (Vlasotince)

OŠ „Dositej Obradović” u Beloj Crkvi

OŠ „Dositej Obradović” u Bočaru

OŠ „Dositej Obradović” u Varnovo

OŠ „Dositej Obradović” u Erdeč

Školski centar “Dositej Obradović” Subotica

Ekonomsko-trgovinska škola „Dositej Obradović” u Alibunaru

Srednja škola „Dositej Obradović” u Kragujevcu

Dom kulture „Dositej Obradović” u Stanišiću

Biblioteka „Dositej Obradović” u Staroj Pazovi

# data[].attributes.body
Pravo ime mu je Dimitrije, a ime Dositej je dobio kad je 1758. pobegao u manastir Hopovo i zamonašio se.

Rođen je negde između 1739. i 1742. u Čakovu, a umro je u Beogradu 28. marta 1811. godine.

Bio je prosvetitelj, reformator, osnivač i profesor Velike škole.

Znao je dosta jezika novogrčki, grčki, latinski, nemacki, ruski, engleski, francuski, italianski, rumunski i albanski.

Danas se njegov spomenik nalazi u Studentskom parku u Beogradu.

# data[].attributes.body
,,Sve što je materijalno biva i prođe. Ono neprolazno je bogatstvo duha, znanje i jezik svakog naroda, ta neugasla istina o večnom trajanju i onda kada vas ne bude više.”

Dositej Obradović

# data[].attributes.headline
Ne idite tamo gde vas put nanese,idite tamo gde nema 🤬 i ostavite trag za sobom.

# data[].attributes.subject
Ne idite tamo gde vas put nanese,idite tamo gde nema 🤬 i ostavite trag za sobom.

# data[].attributes.body
Dositej Obradovic

# data[].attributes.headline
,,Samo je dobar čovek srećan." - Dositej Obradovic

# data[].attributes.subject
,,Samo je dobar čovek srećan." - Dositej Obradovic

# data[].attributes.body
,,Govori polako, ali misli brzo."
,,Pri piću ko najmanje zna, najviše govori.''
,,Nema sramotnijeg zanata od dangube, besposlice i lijenosti."

# data[].attributes.headline
,,Knjige, braćo moja, knjige, a ne zvona i praporce" -Dositej Obradović

# data[].attributes.subject
,,Knjige, braćo moja, knjige, a ne zvona i praporce" -Dositej Obradović

# data[].attributes.headline
Доситеј Обрадовић | Кратка биографија 

# data[].attributes.subject
Доситеј Обрадовић | Кратка биографија 

# data[].attributes.body
Димитрије Обрадовић, а касније Доситеј је један од највећих српских просветитеља и књижевника XVIII века.
Рођен је у румунском селу Чакову.
Његов датум рођена није прецизан али се процењује да је то 1739. или 1742. године.
Преминуо је 28. марта 1811 године у Београду.
Сахрањен је поред Вука Караџића у двору Саборне цркве.

# data[].attributes.attachment_caption
Slavni Dositej Obradović je, došavši u oslobođeni Beograd 1806. godine iz Zemuna, ponio sa sobom nekoliko vreća krompira. Bile su to veoma teške i gladne godine

# data[].attributes.body
Dositej Obradović je bio na slici nekadašnjih 500.000 jugoslovenskih dinara iz 1993. godine.

# data[].attributes.body
Dositejeva kuća i dan-danas postoji, nalazi se u gradu Čakovu, Rumuniji. To je renovirana prizemna kuća u današnjoj ulici Dositeja Obradovića br. 11, nadomak srpskog pravoslavnog hrama.

# data[].attributes.body
Kao srpski učitelj ili gost u manastirima, putovao je širom sveta. Obišao je Malu Aziju, ceo Balkan, Rusiju, Englesku, Austriju, Nemačku, Franckusku i još mnogo država širom Evrope

# data[].attributes.headline
Његови остаци почива

# data[].attributes.body
Његови остаци почивају у Београду, на улазу у Саборну цркву, иако је његова изричита жеља била да буде сахрањен поред Хајдучке чесме у београдском Кошутњаку.

# data[].attributes.body
Spomenik Dositeju Obradoviću na Studentskom Trgu

# data[].attributes.body
Njegovo prvo putovanje bilo je putovanje u Dalmaciju 1761. godine. U Dalmaciji je radio kao učitelj i učio italijanski jezik. Putovanje u Dalmaciju bilo je početak njegovih mnogobrojnih putovanja. Obišao je ceo Balkan, Malu Aziju, Nemačku, Italiju, Francusku, Englesku, Austriju i Rusiju.

# data[].attributes.body
Beogradska opština je 1914. godine podigla spomenik Dositeju koji se danas nalazi u Univerzitetskom parku. Autor spomenika je zagrebački vajar Rudolf Valdec.

# data[].attributes.body
Neka od njegovih najznačajnijih dela su:
-Život i priključenija
- Pismo Haralampiju
- Vostani Serbije
- Sovjeti zdravago razuma

# data[].attributes.body
Obradović je 1758. godine pobegao u fruškogorski manastir Hopovo, zamonašio se i dobio ime Dositej.

# data[].attributes.body
Dimitrije (Dositej Obradović) rođen je 1739/1742. godine. Tačan datum njegovog rođenja je nepoznat.

# data[].attributes.body
Mudar čovjek se stidi mešati u ono u čemu nije vešt, a ludom se čini da je sramota ako svuda svoj nos ne uvuče.
- Dositej Obradović

# data[].attributes.body
Nema gorih ljudi od onih koji se protive prosvećenju i obrazovanju naroda. Takvi, da mogu, i sunce bi ugasili. – Dositej Obradović