# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-5460870,00.html

בריונות ברשת הינה פעולה בהאדם מסיום משתמש באינטרנט (טלפון, מחשב,...) ומעליבים אנשים אחרים ופוגעים בה.
מחקרים הראו שאחד מתוך כל שני ילדים
.חווה בשלב מסוים בחייו בריונות ברשת
וכשליש מתוכם שמרו את זה בבטן ולא שיתפו איש.
ולחלק מהם נשארה טראומה נפשית שתשפיע עליהם במהלך חייהם

# data[].attributes.body
בריונות ברשת היא תופעה יחסית חדשה בה יש שימוש לרעה ברשת האינטרנט ובמדיה החברתית. מטרתה היא לגרום נזק, לפגוע, להעליב, לאיים או להשפיל אדם או ילד. יכולים להיות מעורבים בה כמות גדולה מאוד של אנשים שמטרתם לחוש תחושת כוח ושליטה על הקרובן ולהוציא אותו משלוותו.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בריונות רשת מוגדרת כשימוש ברשת האינטרנט ובאמצעים טכנולוגיים כמו טלפונים סלולריים, במטרה לגרום נזק, לפגוע, להעליב, לאיים, להטריד ללעוג או להשפיל בצורה מכוונת ובאופן חוזר ונשנה אדם אחר. בריונות רשת יכולה להתרחש באמצעות שליחת מיילים, הודעות טקסט, תמונות, סרטונים, פרסום הודעות בפורומים מקוונים, חדרי צ'ט, ורשתות חברתיות, בכל רגע נתון של היממה, ויכולים להיות מעורבים בה כמות עצומה של אנשים. מטרת הבריונים ברשת, כמו גם פנים אל פנים, היא לחוש תחושת כוח ושליטה על הקורבן, 'להכנס לו מתחת לעור' ולהוציא אותו משלוותו.

המאפיינים הייחודיים של סביבת התקשורת המקוונת - זמינות, נגישות, מיידיות, האנונימיות הגבוהה, הקהל העצום, מהירות ההפצה, תמידיות הפרסום, האפשרות לתקשורת א-סינכרונית - יוצרים מצב חדש וייחודי ההופך את בריונות הרשת לסוג אכזרי במיוחד של בריונות (ראו לעיל, "נקודת המפגש של שיימינג ורשת האינטרנט").

עבור בני נוער הפגיעה עשויה להיות כואבת במיוחד, ולהשפיע רבות על חיי החברה והדימוי העצמי שלהם. הם נמצאים בשלב של גיבוש זהותם, והרשת מאפשרת להם להציג את עצמם באופן שירצו ולהתנסות באלמנטים של זהויות שונות. אולם, ה'עצמי' והתדמית המקוונת שבני נוער יוצרים עשויים להיות מאד שבריריים, והם עשויים לחוש הרס והתמוטטות טוטלית של זהותם עצמית בתגובה לפגיעה בתדמית שהם יצרו לעצמם בעקבות לעג או הערות פוגעניות.
זכרו - אף אחד לא צריך לסבול מבריונות רשת. סוגים וצורות שונות של בריונות רשת
בריונות רשת יכולה להופיע בצורות שונות

הטרדה: שליחה חוזרת ונשנית של מסרים אכזריים, פוגעניים או מאיימים לאדם מסוים.

מעקב: 'סטוקינג' מקוון אחר אדם מסוים, חיפוש נרחב של תכנים מקוונים עליו ומעקב אחר פעולותיו המקוונות.

השמצה: פרסום והפצת רכילויות, שקרים ושמועות במטרה לפגוע במוניטין או בקשרים של אדם מסוים.

התססה: יזימת ויכוחים או ריבים מקוונים תוך שימוש בשפה גסה ומשולהבת המכוונת כנגד אדם מסוים.

התחזות: פריצה לחשבון הפרטי של אדם או פתיחת חשבון פיקטיבי בכדי להעמיד פנים ולהתחזות לאותו האדם, תוך שימוש באותו החשבון לפרסום תכנים מביכים או פוגעניים עבור האדם.

הונאה והולכת שולל: שידול ושכנוע אדם באמצעות תחבולות ומניפולציות לחשוף מידע רגיש, סודי ואישי על עצמו, ולאחר מכן להשתמש במידע ולפרסמו במטרה ללעוג לו.

אאוטינג: פרסום וחשיפת מידע אישי על אדם אחר ללא הסכמתו, במטרה לפגוע או להביך אותו.

נידוי: החרמה של אדם והוצאתו מקבוצה מקוונת מסויימת.

שיעור והיקף התופעה בקרב צעירים
מחקרים מראים שכ25-30% מהצעירים (ילדים ובני נוער) חווים פגיעה או סובלים מבריונות ברשת האינטרנט ('פגיעה' מוגדרת כחשיפה לא רצויה, הטרדה או שידול). יותר ממחצית הצעירים שחווים פגיעה ברשת האינטרנט, חווים במקביל גם פגיעה ובריונות מסורתית.

במחקר שנערך בישראל בקרב 1000 צעירים מ10 בתי ספר שונים ברחבי הארץ, שני שליש מהמשתתפים במחקר ציינו כי נחשפו לתוכן בלתי הולם במהלך הגלישה. 4% אמרו שחוו חוויה קשה וטראומטית במהלך הגלישה.

ממצא מדאיג נוסף הוא שצעירים הנופלים קורבן לבריונות רשת ברוב המקרים יעדיפו להתמודד עם המצב לבדם ולא לשתף את הוריהם במצוקתם או לערבם במה שקורה ברשת האינטרנט. זוהי מציאות מדאיגה, היות שפיקוח, ניטור ומעורבות ההורים נמצאו כגורמים יעילים להתמודדות וצמצום מקרי הבריונות וההיפגעות דרך רשת האינטרנט.
זכרו - אתם לא לבד. לפחות 30% מבני הנוער מדווחים שהם סבלו מבריונות רשת בשלב כלשהו בחייהם. גורמי סיכון לבריונות רשת
כל אדם שנתפס כ'שונה' או 'יוצא דופן' נמצא בסיכון ליפול קורבן לבריונות רשת. בני נוער שנמצאים בסיכון מוגבר הם לרוב לא מקובלים, בודדים ומבודדים, סובלים מדחייה חברתית, עשויים להיות חסרי ביטחון, רגישים, פגיעים וחרדים ביחס לבני גילם, תמימים ולא בשלים חברתית, פגיעים יותר למניפולציות, בעלי פחות גורמי חוסן להתמודדות עם קשיים, בני נוער שהקשר שלהם עם הוריהם או בני גילם לקוי באופן זמני, שמתמודדים עם מצוקה רגשית גבוהה או סערת רגשות זמנית, שמתמודדים עם אתגרים נפשיים מתמשכים כמו דיכאון או חרדות, וכאלו שפחות יכולים או רוצים להסתמך על עזרת הוריהם.

# data[].attributes.attachment_link.title
מהי בריונות ברשת? - סהר

# data[].attributes.attachment_link.description
בריונות רשת מוגדרת כשימוש ברשת האינטרנט ובאמצעים טכנולוגיים כמו טלפונים סלולריים, במטרה לגרום נזק, לפגוע, להעליב, לאיים, להטריד ללעוג או להשפיל בצורה מכוונת ובאופן חוזר ונשנה אדם אחר. בריונות רשת יכולה להתרחש באמצעות שליחת מיילים, הודעות טקסט, תמונות, סרטונים, פרסום הודעות בפורומים מקוונים, חדרי צ'ט, ורשתות חברתיות, בכל רגע נתון של היממה, ויכולים להיות מעורבים [...]

# data[].attributes.body
בריונות ברשת זו פעולה מסוימת כאשר אדם כותב כלפי אדם אחר דברים פוגעניים אשר מעליבים אותו או פוגעים בשמו הטוב.
בריונות ברשת יכולה להתרחש באמצעות רשתות חברתיות.
בריונות ברשת היא דבר מסוכן אשר יכול להשפיע מאוד על חיי אותו אדם שעליו נעשית הבריונות ובמקרים קיצוניים אף התאבדות.
אני חושב שבריונות ברשת זה דבר נורא אשר עלול להשפיע לרעה על חיי האנשים הנפגעים, יש לעשות כל מאמץ בכדי למנוע זאת.

https://www.tipulpsychology.co.il/therapy/children/cyber-bullying.html

# data[].attributes.body
בריונות רשת מוגדרת כשימוש ברשת האינטרנט ובאמצעים טכנולוגיים כמו טלפונים סלולריים, במטרה לגרום נזק, לפגוע, להעליב, לאיים, להטריד ללעוג או להשפיל בצורה מכוונת ובאופן חוזר ונשנה אדם אחר. בריונות רשת יכולה להתרחש באמצעות שליחת מיילים, הודעות טקסט, תמונות, סרטונים, פרסום הודעות בפורומים מקוונים, חדרי צ’ט, ורשתות חברתיות, בכל רגע נתון של היממה, ויכולים להיות מעורבים בה כמות עצומה של אנשים. מטרת הבריונים ברשת, כמו גם פנים אל פנים, היא לחוש תחושת כוח ושליטה על הקורבן, ‘להכנס לו מתחת לעור’ ולהוציא אותו משלוותו.

https://www.globes.co.il/news/article.aspx?did=1001314195

# data[].attributes.body
(הסרטון כן באנגלית)
מחקרים הראו שברוב המקרים בנות חוות יותר אלימות מילולית והבנים יותר אלימות פיזית, אבל לרוב רק בבתי הספר. בגלל שלרובנו יש טלפונים חכמים ואנחנו לא מכבים אותם או מתנתקים מהם להרבה זמן, כולם יכולים לחוות אלימות ברשת בכל זמן נתון ובכל מקום אפשרי, מה שמוביל לעלייה לאורך זמן במספר האנשים שיחוו אלימות.

ואפילו שרוב האלימות ברשת לא נמשכת יותר מחודש, (במחקר שביצעו 4% מהנערים אמרו שהם חוו אלימות באופן רציף במשך 3-6 חודשים, ו3% טענו שכבר יותר משנה שהם מותקפים ברשתות החברתיות.)אז אפילו שבסופו של דבר, האלימות מפסיקה הנזק ו"הצלקות" שנגרמו נשארים לנצח.

# data[].attributes.attachment_link.title
What Are The Real Effects Of Cyberbullying?

# data[].attributes.headline
סבסטיאן מיכאלצ'י

# data[].attributes.subject
סבסטיאן מיכאלצ'י

# data[].attributes.body
בסרטון מראים ילדים, הילדים של ההורים צריכים לקרוא תגובות שנאה שכתבו לילדים שלהם באינטרנט. בסרטון אפשר לראות את חלק מהילדים בוכים ולא יכולים לסבול את זה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
איגוד האינטרנט הישראלי ISOC-IL

# data[].attributes.attachment_link.title
שומרים על הילדים. גם ברשת.

# data[].attributes.headline
אורי גינזבורג

# data[].attributes.subject
אורי גינזבורג

# data[].attributes.body
https://www.israelhayom.co.il/article/731797

רוב הנפגעים בני 14-12, ומספר הנפגעים הרב ביותר הוא בגיל 13 (16%). רוב הפוגעים הם בני 16-13. כ־70% מהפוגעים הם קטינים. רוב מובהק של הפוגעים הם גברים (77%). בקרב הנפגעים - 69% הן ילדות ונערות ואילו 31% הם ילדים ונערים.

# data[].attributes.body
https://www.israelhayom.co.il/article/731797
רוב הנפגעים בני 14-12 ומספר הנפגעים הרב ביותר הוא בגיל 13
נגד אלימות ברשת יש את מספר הפלאפון 105 שמספר עזרה ותמיכה נפשית.
טטיסטיקה מראה כי 195 אלף בני 20 נפגעו מבריונות ברשת טטיסטיקה, כ־195 אלף בני 20 ומעלה  נפגעו מאלימות ברשת וכ90% מהם לא דיווחו. במאמר אפשר לראות את סיבות הבריונות ברשת מאפייני הבריונות ברשת והנחיות לשיפור מצב הרוח של הנפגעים.

# data[].attributes.body
מראים פה מה היא בריונות ברשת וסקרים ומחקרים על ההשפעה שלה על בני נוער, מורים ועל ההשפעה שלה בזמן הקורונה ואת הדרכים להימנה ממנע.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בריונות ואלימות ברשת

מאפיינים, מחקרים

ודרכי התמודדות

כתיבה:

איתן טמיר, (MA),

ראש מכון טמיר

העולם מקוון.

גם במקומות הכי נידחים בעולם.

תשאלו את הנוודים הדיגיטליים שחווים תבל ומלואה, שכל משאלתם היא ווי-פיי יציב...

מרבית התופעות שקשורות במהפכה הזו חיוביות:

אנחנו יכולים ליצור חיבורים חברתיים גם עם אנשים ממקומות אחרים, לשמור על קשרים ממרחק, להיחשף לעולם שלם ולכתוב את דעתנו בצורה הליברלית ביותר שידעה ההיסטוריה.

בלי רשתות חברתיות לא היה לנו metoo#, למשל.

אלא שלצד התופעות החיובית קיימות גם תופעות שליליות לשימוש באינטרנט, שהכואבת וההרסנית ביותר בהן היא תופעת ה בריונות ברשת (Cyberbullying).

מהי בריונות ברשת?

בריונות ברשת היא תופעה של השנים האחרונות, בה אנשים מאמצים את הרשתות החברתיות כבמה להתאכזר כלפי אחרים, להשמיצם ברבים, לבייש, להפיץ שמועות, לתקוף ולפגוע. אנשים משתמשים בבמה הרחבה שמאפשרת הרשת, באמצעותה יכולים להגיע למספר בלתי נתפס של אנשים, על מנת להפיץ שמועות, להפיץ סרטונים ותמונות מביכות, להוציא מהארון, לפרסם פרטים פרטיים, לפגוע באנשים בצורה הרסנית ובלתי הפיכה.

המונים נפגעים מתופעת הבריונות ברשת, שהפכה למסוכנת ביותר. כמעט אחת לשבוע ניתן למצוא בכותרות ידיעה על נער שהתאבד בעקבות השמצות ברשתות החברתיות, אך חשוב לדעת שהעשייה המסוכנת והנוראה הזו אינה שמורה רק לעולמם של הצעירים. קשה לשכוח את אריאל רוניס, מנהל בכיר בלשכת האוכלוסין, רכז השב״כ לשעבר, ששם קץ לחייו בעקבות פוסט משמיץ אודותיו ששותף מאות פעמים בפייסבוק. המקרה הזה הוא עדות לכך שגם אנשים חזקים, בעלי חוסן נפשי לא מוטל בספק, אינם עמידים בפני ביוש המוני.

החיים ברשת, כך מסתבר, אינם משקפים את המציאות. כך ידענו בזמנו במחקרים על הפסיכולוגיה של הטלוויזיה, וכיום המציאות מחריפה ומקצינה, ודאי כאשר מדובר בתהליכי ממאירים של ביוש ובריונות. אנחנו חיים באשליה של שליטה אל התכנים שאנחנו צורכים: מחקר מדהים שפורסם בכתב העת Sience ובו מדגם ענק של משתתפים, מעלה כי הגולשים במדיה החברתית נוטים לשתף פייק ניוז פי 6 בהשוואה לחדשות אמיתיות.

ממקרים אלה, ניתן רק להתחיל ולתפוס את עוצמתה ההרסנית של הבריונות ברשת, יש אפילו הורים שמקבלים החלטה מדעת למנוע מילדיהם לגלוש בס מראטפונים.

אבל אנחנו לא בקצוות...

השפעות נפשיות על הנפגעים מבריונות ברשת

ילד שמוצא עצמו נפגע של בריונות ברשת מצוי בסיכון מוגבר לפתח חרדה, דיכאון, דימוי עצמי נמוך, בדידות, תחושת חוסר ערך, התדרדרות בלימודים והימנעות מתמשכת מהתרועעות עם חברים, ובכלל ממפגשים חברתיים.

PTSD אצל הקורבנות וגם אצל הבריונים

מחקר שפורסם ביוני 2020, בו השתתפו יותר מ -2,000 בני נוער בבריטניה, העלה כי בריונות ברשת קשורה למגוון של תסמיני הפרעת דחק פוסט-טראומטית, לא רק בקרב קורבנות, אלא גם, הפתעה (?) - אצל התוקפים.

המחקר מצא כי יותר מרבע מהבריונים סובלים מתסמיני הפרעת דחק פוסט-טראומטית.

פורנו נקמה

מחקר עדכני מלמד כי למעלה ממחצית מהקורבנות שנפגעו מ פורנו נקמה (Revenge Porn), ש- 90% מהן נשים,סבלו ממחשבות אובדניות בעקבות החשיפה הקשה והמשברית שחוו.

באופן ספציפי, מחקרים מעלים את האפשרות כי מעל ל-5 שעות מול האינטרנט מידי יום הוא סימן להתמודדות עם קשיים בקרב מתבגרים, ובשל כך הוא סממן אזהרה להורים. שימוש מאסיבי שכזה באינטרנט נחשב כ"פתולוגי" ולא אדפטיבי, וכן עשוי להצביע על דיכאון ועל כך שקיימת סבירות מסוימת לביצוע ניסיון אובדני.

יתרונות חברתיים של הגלישה ברשת

לכל מטבע יש שני צדדים - מחקרים מעלים כי לשימוש באינטרנט יש גם יתרונות, שכן עבור רבים מהווה המדיום המקוון מקור לקבלה חברתית.

באשר לבריונות ולהצקות במסגרות חברתיות, אשר היוו מאז ומתמיד איום מעורר פחד בקרב מתבגרים וסיבה נפוצה ביותר לניסיונות אובדניים. דווקא בזכות האינטרנט מתאפשר שינוי קהילתי, שכולל פעילות ומעורבות חברתית במטרה להגן על קורבנות אלימות ברשת.

למשל, עמית סבן, נער שחווה שייימינג בוואטסאפ במהלך לימודיו בחטיבה, הקים עמותה התנדבותית למניעה של בריונות ברשת, "נוער למען נוער".

יש עוד דוגמאות רבות לחוויה מתקנת של נפגעים בעבר שמתגייסים לסייע נפשית לקורבנות ההווה.

כיום, כאמור, בריונות אינה נעשית רק פנים אל פנים, היא נעשית גם ברחבי הרשת, ובעיקר באמצעות רשתות חברתיות. לכן, הפך האינטרנט לבעל חלק מהותי בנושא הבריונות והפצתה. למשל, לפי סקר חדש של חברת ״בזק״ שפורסם באתר מעריב, לא פחות משלושת רבעי מבני ובנות הנוער חווים אלימות ובריונות בוואטסאפ.

למרות מאמצים של רשתות חברתיות, כמו אינסטגרם, להפחית בריונות ברשת, אל להורים להקל ראש בבריונות שאינה פיזית, שכן אמנם בריוני האינטרנט רחוקים פיזית מהילד, אך פגיעתם בו היא קשה, וכך גם ההחלמה ממנה. בנוסף לכך, היא עשויה להיות מתמשכת ומוסתרת, כך שבניגוד לאלימות פיזית, ייתכן כי ההורה לעולם לא ישמע עליה.

איך לדבר עם מתבגרים על בריונות ברשת?

אחת הדרכים ההוריות היעילות והמקובלות היא לפנות ישירות אל המתבגר שנפל קורבן לאלימות באינטרנט. מטרת השיחה היא כדי להושיט יד הורית אוהבת ולהציע לשתף ברגשותיו, לבחון יחדיו האם תודעתו פוגשת מחשבות אובדניות.

כמו בכל שיחה עם בני נוער יש לזכור שהילד צריך הקשבה ו, לא הרצאות והטפת מוסר. גם אם הילד מהוסס או מסרב לשתף פעולה, אין זה אישור לכך שהוא פנוי להקשיב להרצאה, או שיש בהרצאה כזו משאבים מפתיעים שיחדשו לו. סביר להניח שהגור שלכם זקוק קודם כל לאוזן קשבת ולתחושת ביטחון עמוקה, לתזכורת שכמו תמיד, אתם נכונים ודרוכים להקשיב ולעזור.

חשוב להבין שעבור המתבגרים, נתפסים הקשיים הרגשיים הנחווים בעת המשבר כדרמטיים, כרוניים והרי גורל. ראיית עולמם נוטה להיות לגמרי בלתי פרופורציונלית עד לא מציאותית, מה שמחריף את הצרה, והופעתם של עיוותי חשיבה עלולים לחזק הלך רוח אובדני וקטסטרופלי.

כשיוזמים שיחה עם בני ובנות הנוער לגבי הפגיעה מבריונים ברשת, הקפידו לא לזלזל בעוצמת הבעיות או להמעיט בערך הכאב שהן גורמות. אפילו אם הבעיה נראית זניחה אן מינורית, ואפילו אם ההורה המנוסה יודע שמדובר בעניין חולף, חשוב להכיר בחוויה שעובר הילד ולתקף (מלשון ולידציה) את הייאוש, הבושה, הכעס והצער שהוא חש. כפי שאתם זוכרים, בסיטואציות משבריות קשה לאמץ פרספקטיבה עמוקה יותר, לטווח הרחוק, שמאפשרת פרופורציה ועמידות במצוקה. לא, בני נוער שחוו השפלה קבוצתית להעריך את הבעיה עימה מתמודדים באופן המתאים לה. המסר שיש להעביר לילד הוא שהוריו תומכים בו ואוהבים אותו, לא משנה עם אילו בעיות מתמודד ועד כמה מתקשה בהתמודדות עימן.

הילדים של המאה ה-21 חשופים לסיכונים חדשים ולהשפעות חדשות, שסביר שלא היו קיימות בגיל ההתבגרות של הוריהם. הורים מחויבים אפוא להתאים עצמם לעידן המשתנה, לאופן בו בריונות חברתית משתלבת באינטרנט, ולאופן בו האינטרנט עלול להשפיע על אובדנות.

ההבדלים בין ההמון של המאה הקודמת לבין העדר הדיגיטלי <

בריונות, שימוש באינטרנט וניסיונות אובדניים בקרב מתבגרים

לפי דו"ח שפורסם ב-2018 על ידי קרן הילד של האומות המאוחדות, לא פחות ממחצית מבני הנוער בעולם, בגילים 13 עד 15, דיווח שהם מתמודדים עם אלימות, כמו קטטות, הטרדות וצורות מגוונות של בריונות. מקור האלימות המדווחות על ידי הילדים הוא מעמיתיהם בבית הספר ובסביבתו.

אובדנות בקרב מתבגרים היא בעיה קשה ומורכבת לפתרון. בארה"ב, אובדנות היא הסיבה השנייה למוות בקרב מתבגרים, והיא נפוצה בקרב בנים פי שתיים לעומת בנות. מחקרים מראים כי בריונות, הצקות וכן בילוי זמן רב מול האינטרנט מגבירים את סיכויי ההתאבדות בקרב מתבגרים.

שימוש מאסיבי באינטרנט, כשלעצמו, אינו בהכרח סימן אזהרה לאובדנות.

עם זאת, הוא בוודאות הופך כזה בנוכחות סימני אזהרה נוספים, כמו מצבי רוח משתנים, עוינות, דכדוך, הפרעות שינה והפרעות אכילה.

מניעה של בריונות ברשת

ב מחקר שפורסם בספטמבר 2021 נותחו נתונים ממדגם של כ -2,600 בתי ספר בארה״ב, המשתתפים בניטור בטיחות ברשת באמצעות תוכנה בשם Bark.

תוכנה זו מנטרת ושולחת התראות בזמן אמת למנהלי בתי ספר, מורים והורים, לגבי תוכן המאיים על בריאותם ורווחתם הפסיכולוגית של תלמידים/ות.

למשל, מסרים על פגיעה עצמית, חשיבה אובדנית, תקשורת עם ״טורפים מיניים״, בריונות ברשת או איומים באלימות.

החוקרים התמקדו במעורבות של בני נוער ב-8 התנהגויות סיכון מקוונות:

למרות שהעיסוק בכל אחת מ-8 התנהגויות מקוונות אלו היה קשור לסיכון מוגבר להתראה של התאבדות/פגיעה עצמית, ל צפייה בתכנים הקשורים בדיכאון נמצא הקשר החזק ביותר עם התראות התאבדות/פגיעה עצמית.

אצל בני נוער שבפעילותם המקוונת אותרו 5 או יותר גורמי סיכון (מתוך ה-8 לעיל), נמצא סיכון גבוה פי 70 להתראה חמורה מאוחרת יותר לגבי אובדנות או פגיעה עצמית.

בריונות ברשת בעת משבר הקורונה

הנתונים הסטטיסטיים מלמדים שבתקופת המגפה הייתה פחות בריונות, לכאורה.

למה לכאורה?

מכיוון שהאינטראקציות החברתיות נפסקו כמעט קליל, וילדים זכו לתמיכה מצד משפחותיהם.

החזרה לבית הספר מטרידה הרבה יותר, כי היא עלולה להביא לגל חדש של בריונות, במיוחד סביב סוגיות הקשורות למגיפה, בין אם בגלל עלייה במשקל שקשורה לבידוד, או בגלל שינויים בנסיבות משפחתיות, כאשר הורים מפוטרים ומשפחות לחוצות יותר כלכלית.

ועם זאת, מחקר קנדי שפורסם באוגוסט 2021 מצא כי שיעורי הבריונות בבתי הספר במדינה פחתו באופן משמעותי בקרב תלמידים במהלך המגיפה.

ספציפית לבריונות ברשת, ההפחתה הייתה מתונה, מ-14% לפני ל -11.5% במהלך המגיפה.

בריונות ברשת כלפי מורות ומורים

בין הנפגעים מבריונות ברשת בתקופת הקורונה, שעמה נפתחה שנת הלימודים תשפ״א, הם מורים.

ב מחקר שהתקיים על ידי חוקרות בייעוץ חינוכי ממכללת אורנים בצפון, עולה כי 52% מהמורים והמורות היו קורבנות לבריונות מקוונת ו-77% היו עדים לה כאשר כוונה לעבר עמיתים במקצוע ההוראה והייעוץ החינוכי.

הבריונים, לפי הסקר, הם ברוב המקרים תלמידים או הורים.

למרות היקף התופעה רק מיעוט מצומצם מהארועים מדווחים למנהלי בתי ספר ודמויות מפתח אחרות במערכת.

צרו עמנו קשר לגבי הפניה מתאימה

לייעוץ הורי או לטיפול פסיכולוגי בבני נוער וילדים

אנו מציעים גם הרצאות וסדנאות על בריונות ברשת,

לצוותים טיפוליים וחינוכיים, בכל הארץ.

שלכם,

צוות מכון טמיר -

לירז מרגלית (2018). למה כל כך קל לנו להיות רעים באינטרנט? מתוך אתר דה-מרקר, 19.10.2018: https://www.themarker.com/blogs/liraz-margalit/BLOG-1.6573921

קייזר-הלר, ש. (2018). צליל מקוון - פגיעות נפשיות בילדים ובבני נוער ברשת. [גרסה אלקטרונית]. נדלה ב 23/9/2018, מאתר פסיכולוגיה עברית: https://www.hebpsy.net/articles.asp?id=3728

Ayers JW, Althouse BM, Leas EC, Dredze M, Allem J. Internet Searches for Suicide Following the Release of 13 Reasons Why. JAMA Intern Med. 2017;177(10):1527-1529

Garett, R., Lord, L. R., & Young, S. D. (2016). Associations between social media and cyberbullying: a review of the literature. mHealth, 2, 46

Nixon, C. L. (2014). Current perspectives: the impact of cyberbullying on adolescent health. Adolescent Health, Medicine and Therapeutics, 5, 143-158

Peebles, E. (2014). Cyberbullying: Hiding behind the screen. Paediatrics & Child Health, 19(10), 527-528

Sumner SA, Ferguson B, Bason B, et al. Association of Online Risk Factors With Subsequent Youth Suicide-Related Behaviors in the US. JAMA Netw Open. 2021;4(9):e2125860. doi:10.1001/jamanetworkopen.2021.25860

Vaillancourt T, Brittain H, Krygsman A, Farrell AH, Landon S, Pepler D. School bullying before and during COVID-19: results from a population-based randomized design. Aggress Behav. Published online July 7, 2021. doi:10.1002/ab.21986
https://www.theatlantic.com/health/archive/2014/05/theres-no-such-thing-as-a-slut/371773 https://cyberbullying.org/facts /https://www.education.com/reference/article/cyberbullying-research/ https://www.mako.co.il/nexter-internet/developments/Article-5b83d0e7e0aa261006.htm http://flyingmonkeysdenied.com/2016/04/19/social-and-emotional-effects-of-cyber-bullying-v2/ http://science.sciencemag.org/content/359/6380/1094 https://www.theguardian.com/uk-news/2017/aug/14/half-uk-girls-bullied-social-media-survey http://www.apa.org/news/press/releases/2010/04/bullying.aspx https://www.cybercivilrights.org/wp-content/uploads/2014/12/RPStatistics.pdf

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
בריונות ברשת

# data[].attributes.attachment_link.title
מהי בריונות ברשת? מהם הפתרונות לאלימות ברשת?

# data[].attributes.attachment_link.description
איתן טמיר, (MA), ראש מכון טמיר העולם מקוון. גם במקומות הכי נידחים בעולם. תשאלו את הנוודים הדיגיטליים שחווים תבל ומלואה, שכל משאלתם היא ווי-פיי יציב... מרבית התופעות שקשורות במהפכה הזו חיוביות: אנחנו יכולים ליצור חיבורים חברתיים גם עם אנשים ממקומות אחרים, לשמור על קשרים ממרחק, להיחשף לעולם שלם ולכתוב את דעתנו בצורה הליברלית ביותר שידעה ההיסטוריה.

# data[].attributes.body
https://sahar.org.il/%d7%9e%d7%94%d7%99-%d7%91%d7%a8%d7%99%d7%95%d7%a0%d7%95%d7%aa-%d7%91%d7%a8%d7%a9%d7%aa/

מחקרים מראים שכ25-30% מהצעירים (ילדים ובני נוער) חווים פגיעה או סובלים מבריונות ברשת האינטרנט (‘פגיעה’ מוגדרת כחשיפה לא רצויה, הטרדה או שידול). יותר ממחצית הצעירים שחווים פגיעה ברשת האינטרנט, חווים במקביל גם פגיעה ובריונות מסורתית.

# data[].attributes.body
בריונות ברשת היא התנהגות פוגענית, שמבצעיה משתמשים באמצעים טכנולוגיים כמו האינטרנט או הטלפון הנייד על מנת להשמיץ, להטריד, להביך, להפחיד או לתקוף מישהו. בריונות מקוונת יכולה להתרחש בכל אחת מהמדיות הדיגיטליות ,פייסבוק, וואטס-אפ, טוויטר בלוגים, צ'טים, פורומים, דואר אלקטרוני, אתרי אינטרנט ועוד. היא יכולה להיות מילולית, והיא יכולה להתבטא גם בפרסום של תמונות או סרטונים.