# data[].attributes.body
(Aleksandr ja Dmitri)

# data[].attributes.headline
Teine ülesanne               (Polina, Darja T)

# data[].attributes.subject
Teine ülesanne               (Polina, Darja T)

# data[].attributes.body
https://youtu.be/3w5OGaxEZuU
(Intervjuu)

# data[].attributes.body
Kirill ja Tanja

# data[].attributes.body
Esimene ülesanne

# data[].attributes.headline
Teine ülesanne Anastassia B. ja Darja P.                             Mida teha riskinoortega?

# data[].attributes.subject
Teine ülesanne Anastassia B. ja Darja P.                             Mida teha riskinoortega?

# data[].attributes.body
Kes see on ________ ja kuidas tema aidata? Tänapäeval on riiskinoore iga seitsme kuni __________ noor imimene. _________ peresuhted, kuuluvus, tõsised käitumise probleemid.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kes on tänane riskinoor? Ühest küljest võib selleks olla iga 7-26-aastane noor inimene. Ja seda seetõttu, et meie noored on aina suurema pinge all. Aina rohkem esineb düsfunktsionaalseid ja sotsiaalemotsionaalselt haavatavaid perekondi, millesse kuulumine võib luua ebasoodsamad tingimused noore toimetulekuks

Lisaks ohustavad noori uudsed ja pidevalt muutuvad tegurid, millega ei pruugi lapsevanemad piisavalt kursis olla. Näiteks küberkiusamine, sotsiaalmeediaga seonduv, ohtlikud virtuaalsed mängud jne. NEET noorena nähakse noori, kes ei tööta, õpi ega ole muul viisil töö- ja haridusellu kaasatud. 2015. aastal oli neid Statistikaameti andmetel 12,5 protsenti vanuserühmast.

Teisest küljest on aga riskinoorte puhul tegemist alles lastega, kes vajavad abi. Nad võivad olla ohustatud oma rahvusliku päritolu, soo, vanuse, perekonnatausta või muude tegurite tõttu. Vanemad võivad püüda kasvatada last õigesti ja hästi, kuid väljaspoolt kodu avaldavad mõjurid võivad olla tugevamad - näiteks õigusrikkumisi toime panevate sõprade rühma kuulumise mõju. Riskinoorte probleemide põhjustegurite taust ei ole must-valge.

Sageli kipuvad aga koolikohustuse mittetäitmine, sõltuvus- ja käitumisprobleemid olla mitte põhjuseks, vaid tagajärjeks. Oluliseks küsimuseks on, kuidas kombineeruvad erinevad riskifaktorid noore jaoks, kui suur on tema vastupanuvõime ja kas riskifaktorid osutuvad kaitsefaktoritest tugevamaks või vastupidi.

Igal juhul tasub olla tähelepanelik, kui noor käitub ebatavaliselt (nt sagedased tujumuutused, ükskõiksus, agressiivsus), kui tema jaoks seni olulistes suhetes on tõsised konfliktid, tema sõprusringkonnas on õigusrikkumiste sooritajaid või sõltuvusprobleemidega isikuid, ta on kiusatav või kiusaja või ta hoiab eemale kodust või koolist.

Kui tõsiseid riske on märgatud, on oluline abi otsida operatiivselt ja õigest kohast. Lastekaitsetöötaja on kindlasti see spetsialist, kelle poole pöörduda kuni 18-aastase noore ehk lapse probleemidega seotult. Täisealiste noorte puhul saab abi kindlasti kohaliku omavalitsuse sotsiaaltöötajalt. Eesti seadusandlusest lähtuvalt on igal professionaalil (näiteks politseinikul, lasteaiaõpetajal, perearstil jne) kohustus märgata ja aidata (nt seostades lastekaitsetöötajaga) abivajavat last.

Kuid kindlasti on see iga ühiskonnaliikme, sh lapsevanema, noore sõbra või perele lähedal seisva inimese moraalne vastutus-kohustus. Pöördujaks võib olla ka noor ise - kes on oma muresid märganud ning soovib olukorda muuta. Õigel ajal abita jäänud noort on hiljem raske ja nii riigi kui pere rahakotile ka kallis aidata. Iga toimetulev noor inimene annab oma panuse, et ühiskond oleks tervikuna toimetulevam, õnnelikum ja tervem.

On tõendatud, et õigel ajal õige abita jäänud noor on suure tõenäosusega täiskasvanuna riigi ja omavalitsuse tuge vajav, suurem on õigusrikkumiste sooritamise risk ja erinevate terviseprobleemide oht. Nende lastel on suurem oht sattuda sarnasesse õpitud abituse või toimetulematuse ringi.

Lastekaitsetöötaja ja tuge pakkuvate spetsialistide töö toimub tänasel päeval noore- ja perekeskselt, tema häält kuulda võtvalt, neid kaasavalt, mõistvalt ja toetavalt. Töömeetodid on lahenduskesksed ja suunatud tugevustele. Professionaalsed spetsialistid on koolitatud ja teadlikud, et karistamisele ja süüdistamisele suunatus tulemusi ei anna. Igasugune sildistamine tekitab trotsi, negatiivsust ning kinnistab stigmatiseeritu probleemide ringi.

Ja veel... kui mõelda näiteks mõnele kõigile tuttavale tegelasele ... näiteks Astrid Lindgreni Pipile - siis tegemist oli igas mõttes riskilapsega. Üksikvanema tütar, isa välismaal sissetulekut teenimas, koolikohustuse mittetäitmise probleemidega, konflikte lahendas jõuvõtteid rakendades, ei järginud ühiskondlikke norme. Sõpradeks olid tal õnneks viisakad ja viksid Tom ja Annika - positiivsed sõprussuhted on üheks oluliseks kaitseteguriks riskinoore puhul. Kuid küllap varem või hiljem oleksid hakanud nende laste vanemad probleemselt käituva Pipi juures käimist ka piirama.

Selge on see, et kindlasti oleks jäänud Pipi tänasel päeval üsna kiiresti lastekaitsetöötajate vaatevälja ning nõnda iseseisvalt toimetamist ilma vanemliku järelvalve ja hooleta ei oleks lubatud. Kuid selge on ka see, et praegusel ajal aidataks Pipit tema tugevustele tuginedes, teda teda puudutavatesse otsustesse kaasates ja mõistes. See ongi tänase terve ühiskonna tunnus.

Terve ühiskonna aluseks on terved ja toimetulevad ühiskonnaliikmed. Vähim, mida me kodanikena teha saame, on abivajajaid märgata ja nendest spetsialistidele teada anda. Oma laste ja lähedaste puhul on aga kõige tõhusam tegeleda ennetustööga - ehk siis lapse ja noore kaitsefaktorite tugevdamisega.

Toimetaja: Jaan-Juhan Oidermaa

# data[].attributes.attachment_link.title
Ühe minuti loeng: mida teha riskinoortega?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kes on tänane riskinoor? Ühest küljest võib selleks olla iga 7-26-aastane noor inimene. Ja seda seetõttu, et meie noored on aina suurema pinge all. Aina rohkem esineb düsfunktsionaalseid ja sotsiaalemotsionaalselt haavatavaid perekondi, millesse kuulumine võib luua ebasoodsamad tingimused noore toimetulekuks Lisaks ohustavad noori uudsed ja pidevalt muutuvad tegurid, millega ei pruugi lapsevanemad piisavalt kursis olla.

# data[].attributes.body
https://novaator.err.ee/655098/kuidas-mojusalt-esineda-seisa-sirgelt-raagi-selgelt-ja-ole-vait
Kuidas mõjusalt esineda? Kõnelemise kunsti ehk retoorika hällis Vanas Kreekas oli esinejate jaoks üks arusaadav ja 1)______ soovitus: seisa sirgelt, räägi selgelt ja ole vait. Viimane ei tähendanud seda, et 2)______ peaks tulema lavale ja vaikima, aga ta ei tohtinud liigselt lobiseda, pidi oskama pidada pausi ja mis peamine- jälgima kuulajaskonda, kirjeldab Tallinna ülikooli avalike suhete lektor Mart Soonik.

Muidugi on tähtis teada, mida te rääkima lähete. Põhiline 3)_____ peab olema selge ja arusaadav, enese usk räägitavasse ja teadmine niisamuti, aga auditoorium ehk kuulajad on samamoodi olulised ja siin tuleb mängu teie enese suhtumine. Kehakeele treeningud ja pooside etendamine ei aita võita poolehoidu.

Teie suhtumist kuulajatesse on võimatu võltsida. See peab olema heatahtlik, sõbralik ja abivalmis. Ainult sellisel juhul paistate usutav.

Kuulajategi poolt on heasoovlikkus teie suhtes enamasti selgelt tajutav, sest nad on huvitatud, et teie esinemine õnnestuks. Nemad on tulnud kohale selleks, et teilt midagi teada saada ja nad pööravad teile tähelepanu. Tähelepanu kui sellist ei tohi karta. Mõelge korraks. 4)_______ on ju kohutav. Sellisel juhul esinete lobisevale, sahisevale või tukkuvale saalile. Nii, et iga esineja peab tähelepanuga harjuma.

Võib juhtuda, et see hakkab teile 5)______ meeldima. Seda juhtub paraku kogenud esinejatega. Sel juhul peab vaatama, et te ei muutuks liiga õpetavaks ja isalikuks. See tähendab, et isegi pausidega ei tohi liialdada.

Säilitage lihtsus ja rääkige sõnadega, mis on kõigile 6)_______. Kõne tähtsuse upitamine läbi võõrkeele ja laensõnade võib küll enesele tunduda hea viis paista oluline, aga segaduses kuulaja ei julge oma teadmatust välja näidata ja teie põhiline sõnum võib sedaviisi hoopis kaduma minna.

Kui peaksitegi  puterdama, jutuga sassi minema või muul moel eksima, siis naeratage, pidage pausi ja rääkige edasi. Eksimine on inimlik ja teie julgus olukorrast välja tulla näitab pigem tugevust, ehk isegi tekitab 7)_________.

Seega, ärge kartke esinemist, suhtuge 8)______ ja 9)_______ heatahtlikult ning mis peamine: Selleks, et põhisõnum ei kaoks ühtlasesse mulinasse:

Seiske sirgelt, rääkige selgelt ja 10)_______ , ehk pidage pause.

Toimetaja: Marju Himma

# data[].attributes.body
Esimene ülesanne

# data[].attributes.body
Leidke internetist 1 huvitav kuni 5 min videolõik eesti keeles  ja tehke selle põhjal 1 lünkharjutus u 10 lünka

# data[].attributes.body
Koostada https://coggle.it/?lang=ru keskkonnas mõistekaart teemal "KUIDAS ARENDADA KUULAMISOSKUST?"

# data[].attributes.body
https://novaator.err.ee/655098/kuidas-mojusalt-esineda-seisa-sirgelt-raagi-selgelt-ja-ole-vait
Kuidas mõjusalt esineda? Kõnelemise kunsti ehk retoorika hällis Vanas Kreekas oli esinejate jaoks üks arusaadav ja 1)______ soovitus: seisa sirgelt, räägi selgelt ja ole vait. Viimane ei tähendanud seda, et 2)______ peaks tulema lavale ja vaikima, aga ta ei tohtinud liigselt lobiseda, pidi oskama pidada pausi ja mis peamine- jälgima kuulajaskonda, kirjeldab Tallinna ülikooli avalike suhete lektor Mart Soonik.

Muidugi on tähtis teada, mida te rääkima lähete. Põhiline 3)_____ peab olema selge ja arusaadav, enese usk räägitavasse ja teadmine niisamuti, aga auditoorium ehk kuulajad on samamoodi olulised ja siin tuleb mängu teie enese suhtumine. Kehakeele treeningud ja pooside etendamine ei aita võita poolehoidu.

Teie suhtumist kuulajatesse on võimatu võltsida. See peab olema heatahtlik, sõbralik ja abivalmis. Ainult sellisel juhul paistate usutav.

Kuulajategi poolt on heasoovlikkus teie suhtes enamasti selgelt tajutav, sest nad on huvitatud, et teie esinemine õnnestuks. Nemad on tulnud kohale selleks, et teilt midagi teada saada ja nad pööravad teile tähelepanu. Tähelepanu kui sellist ei tohi karta. Mõelge korraks. 4)_______ on ju kohutav. Sellisel juhul esinete lobisevale, sahisevale või tukkuvale saalile. Nii, et iga esineja peab tähelepanuga harjuma.

Võib juhtuda, et see hakkab teile 5)______ meeldima. Seda juhtub paraku kogenud esinejatega. Sel juhul peab vaatama, et te ei muutuks liiga õpetavaks ja isalikuks. See tähendab, et isegi pausidega ei tohi liialdada.

Säilitage lihtsus ja rääkige sõnadega, mis on kõigile 6)_______. Kõne tähtsuse upitamine läbi võõrkeele ja laensõnade võib küll enesele tunduda hea viis paista oluline, aga segaduses kuulaja ei julge oma teadmatust välja näidata ja teie põhiline sõnum võib sedaviisi hoopis kaduma minna.

Kui peaksitegi  puterdama, jutuga sassi minema või muul moel eksima, siis naeratage, pidage pausi ja rääkige edasi. Eksimine on inimlik ja teie julgus olukorrast välja tulla näitab pigem tugevust, ehk isegi tekitab 7)_________.

Seega, ärge kartke esinemist, suhtuge 8)______ ja 9)_______ heatahtlikult ning mis peamine: Selleks, et põhisõnum ei kaoks ühtlasesse mulinasse:

Seiske sirgelt, rääkige selgelt ja 10)_______ , ehk pidage pause.

Toimetaja: Marju Himma