# data[].attributes.body
O povijesti prvobitnih stanovnika Butana, Thepua, nema pisanih tragova. Poznato je, da su u 8. stoljeću indijski misionaridonijeli budizam u do tada hinduističku feudalnu kneževinu koja je u sljedećem stoljeću dospjela pod tibetansku vlast. Indijsko-hinduistički utjecaj nasilno je uklonjen, a budizam u obliku tibetanskog lamaizma proglašen u 12. stoljeću državnom religijom. Tada su sagrađeni brojni samostani koji su postali osloncem feudalnog društva. Iz mješavine starosjedilačkog naroda Thepu i Tibetanaca razvio se narod Bhotija.

# data[].attributes.body
Oblik površine Butana obilježen je Himalajom. Više od 80 posto zemlje leži na visini iznad 2000 m nadmorske visine.

U zemlji postoje tri različita krajolika. Na jugu, uz granicu s Indijom proteže se dolina Duar, uski pojas koji je zapravo ogranak ogromne nizine Gangesa i Bramaputre. Od 2000 do 3000 m visoki obronci Himalaja su glavno područje naseljavanja u Butanu. Uz granicu s Kinom proteže se regija visokih planina Lunana. Vrh Gangkhar Puensum visok je 7541 m i najveći vrh na svijetu je na koji još nikada nije stupila ljudska noga. Više od dvije trećine kraljevine pokriveno je šumama.

# data[].attributes.body
Etničke grupe Butana, 667,000 stanovnika (UN Country Population; 2008) [1]

Adi 2,200

Asamci 25,000

Bhotia, Dzongkha 112,000

Britanci 50

Brokpa, Brokkat 500

Bumthangpa 16,000

Chali 1,500

Dakpa 1,500

Dakpakha 1,400

Dzala 22,000

Gongduk 2,700

Gurung 36,000

Khampa, istočni 1,300

Kheng 59,000

Kurteop 15,000

Lakha 11,000

Layakha 1,200

Lepcha 85,000

Lhop, Doya 3,400

Lunape 900

Matpa 30,000

Monpa, Limbu 1,400

Nepalci, 8,500

Nupbi 2,400

Nyenpa 15,000

Oraon, Kurux 4,400

Santali 16,000

Sharchop 142,000

Sherpa 4,000

Tamang, istočni 3,000

Tibetanci 3,900

Tseku 7,400

Walang, Bantawa 20,000

# data[].attributes.body
Puno nasilja

# data[].attributes.body
Stanovništvo Butana sastoji se od tri grupe: u zapadnom planinskom dijelu živi narod Ngalong ili Ngalop koji je došao u srednjem vijeku iz Tibeta i toj etniji pripada i kraljevska obitelj. U istočnim planinskim predjelima živi narod Sharchop koji je etnički blizak brdskim plemenima sjeveroistočne Indije. Te dvije grupe stanovništva su međusobno bliske zbog svoje pripadnosti budizmu. Treća grupa živi u dolini uz indijsku granicu, to su Lhotshampa koji govore nepalski, ime im znači južni Butanci a došli su iz Nepala. Sve tri navedene grupe kolektivno se nazivaju Drukpas. Nepalci su se počeli naseljavati na jugu Butana od kraja 19. stoljeća, i to u početku s pristankom vlade koja je trebala dodatnu radnu snagu. 1958. godine su granice zatvorene.

# data[].attributes.body
Državna religija (75%) je vajrayana budizam. Pored budističke filozofije, u Butanu se udomaćio i hinduizam, prije svega preko nepalskih imigranata (25%).

Osnivanje države Butan u 17. stoljeću je usko povezano s budizmom. Osnivač je bio jedan redovnik ( Shadbrung Nawang Namyal) iz samostanskog reda Drukpa-Kagyü u Tibetu.

U Narodnoj skupštini osigurano je 15 mjesta za predstavnike klera koje određuje budistički gremij. Duhovni vođa samostanskog reda Drukpa je Je Khenpo koji uz kralja uživa visoki položaj u političkom sustavu Butana.

# data[].attributes.body
Najveći gradovi su (stanje 1. siječanj 2005.): Thimphu (69.083 stanovnika) i Phuntsholing (17.043 stanovnika)

# data[].attributes.body
Klima je u Butanu po pojedinim područjima vrlo različita. Dok na jugu vlada suptropska odnosno tropska klima, u dolinama središnjeg Butana vlada umjerena klima s hladnim zimama i vrućim ljetima. U planinama su zime ekstremno oštre a ljeta hladna. Za vrijeme kišnog razdoblja posebno u južnim područjima skoro redovno dolazi do poplava.

# data[].attributes.body
Butan, službeno Kraljevina Butan (dzongkha: Druk Yul, Zemlja Zmaja) je država u južnoj Aziji bez izlaza na more. Nalazi se u planinskom lancu Himalaja (najviši vrh je Kula Kangri, 7554 m). Na sjeveru graniči s Kinom, na jugu s Indijom s kojom je povezan gospodarski i politički.