# data[].attributes.body
langerhansovi otočići

# data[].attributes.body
Ugljikohidrati-organske tvari topljive u vodi

Sastav-elementi ugljika,vodika i kisika
Podjela na 3 grupe:
1.Monosaharidi glukoza,galaktoza,fruktoza
2.Oligosaharidi-povezivanjem 2-10 monosaharida u oligosaharide spadaju

Laktoza (glukoza+galaktoza)

Maltoza (glukoza+glukoza)

Sukroza (glukoza+fruktoza)

3. Polisaharidi-vezivanje vise monosaharida

U polisaharide spadaju:

Škrob-biljna zaliha ugljikohidrata

Vlakna-npr. celuloza

Glikogen-skladisni oblik glukoze

Probava ugljikohidrata zapocinje u usnoj supljini pomocu enzima ptijalina kojeg proizvode zlijezde slinovnice te on razgrađuje škrob do molekula glukoze.

Prozvakana hrana dalje ide u zeludac gdje zelucani sok inaktivira ptijalin te djeluje zelucana kiselina.

Probava zavrsava u tankom crijevu pankreatskom (gusteracnom) amilazom. Razlaganjem skroba pod utjecajem amilaze nastaje disaharid maltoza i kratko ulancani lanci glukoze. Te se molekule dalje rastavljaju na zasebne molekule glukoze pod utjecajem enzima epitelnih stanica tankog cijeva (enzimi cetkaste membrane).

Nastaju monosaharidi (glukoza,fruktoza,galaktoza) koji apsorbiraju stanice sluznice te ih opuštaju u sluzničke kapilare kojima ulaze u krvni optok i dolaze do jetara

# data[].attributes.attachment_link.description
Složeni ugljikohidrati se duže razgrađuju i polako ulaze u krvotok pa sporije povisuju koncentraciju šećera u krvi i postupno povećavaju lučenje inzulina čime osiguravaju energiju tijekom dužeg vremenskog perioda.

# data[].attributes.body
Bjelančevine-organske tvari

•aminokiseline povezane u dugačke lance

Tijek probave:

Želudac~enzimi:pepsin-cijepanje bjelančevina na kraće aminokiselinske lance-polipeptide
Crijeva~enzimi gušteračina soka: tripsin,kimotripsin,elastaza,karboksipeptidaza,enzimi četkaste membrane crijevne sluznice.
Uloga enzima:
Cijepanje polipeptida do pojedinačnih aminokiselina te dipeptida i tripeptida.
Epitelne stanice crijevne sluznice-apsorcija: aminokiselina,dipeptida,tripeptida

Aminokiseline->izravan prelazak u krvne kapilare
Dipeptidi,tripeptidi->stanice crijevnog epitela->cijepanje na aminokiseline->krvne kapilare nose aminokiseline prema jetri. https://youtu.be/qBRFIMcxZNM

# data[].attributes.body
lat.hepar
Položaj:gornji desni dio trbušne šupljine ispod ošita(dyaphragma)
Opis:crvenkasto-smede boje(bogata krvlju),tezine 1,7kg, 2 reznja
Režnjevi:lobus hepatis dexter i lobus hapatis sinister

Opskrba:dvojna opskrba,porta hepatis-jetrena vrata,hilus-podrucje u koje ulaze i izlaze krvne žile i žučovodi(a.hepatica propria i vena porte)

Funkcija:

sinteza proteina,

skladištenje hranjivih tvari

proizvodnja bjelančevina krvne plazme(albumini,globulini,i čimbenici zgrušavanja)

proizvodnja ureje(mokraće)

Proizvodnja žuči

Detoksifikacija-odvija se izlučivanjem tih tvari u žuč fagocitozom u KUPFFEROVIM stanicama te kemijskim mijenjanjem tih molekula

Tijekom fetalnog razvoja proizvodi krvne stanice

Gornja strana jetre
Gornja strana jetre (lat. facies diaphragmatica hepatis) jeste konveksna i naliježe uz ošit i prednji trbušni zid. Pokrivena je peritoneumom i pričvršćena za ošit i prednji trbušni zid srpastom vezom (lat. ligamentum falciforme hepatis).
Donja strana jetre
Donja strana (lat. facies visceralis hepatis) jeste konkavna i spušta se koso prema dolje i u desno i naliježe najprije jednjam i prednju stranu želuca, a zatim na gornji dio dodeuma, na desni kut debelog crijeva, na desni bubreg i na desnu nadbubrežnu žljezdu. Na donjoj strani jetre nalaze se tri žlijeba, jedan poprečni i dva sagitalna, koji skupa oblikuju slovo H. Poprečni žlijeb predstavlja hilus ili portu jetre (porta hepatis), kroz koji prolaze krvne žile, živci i žučni kanali. Lijevi sagitalni žlijeb je u vidu duboke pukotine, (lat. fissura sagittalis sinistra), koja u svom prednjem dijelu sadrži lig. teres hepatis, a u svom zadnjem dijelu lig. venosum. U prednji dio desnog žlijeba naliježe žućni mjehur koja odgovara udubini (lat. fossa vesicae fallae).

# data[].attributes.body
ŽUČNJAK
(lat.vesica fellea)

organ oblika vreće

-služi za pohranu žuči koja se u njemu koncentrira i postaje 3 do 4 puta gušča od one koja dolazi iz jetre jer sluzokoža žučne kese apsorbira višak vode

-olakšava probavu masti

-iz žučne vrećice žuč žučovodom dospijeva do dvanaesnika

-smješten je sa donje strane jetara

-najčešća bolest žučnjaka jesu žučni kamenci

koje nazivamo koleliti a bolest kolelitijaza

ŽUČ

-žuč je tekućina koju proizvodi jetra(dnevno od 250-1500mL)

-glavni sastojci žuči su:žučne soli,žučni pigment(bilirubin),kolesterol,fosfolipidi te anorganske soli

-uloga žuči u organizmu je emulgacija masti i vitamina topivih u uljima u probavnom sustavu te se razbijaju u sitne kapljice

-kad se proizvede u jetri pohranjuje se u žučnjaku

# data[].attributes.body
Većinu masti u hrani tvore neutralne masti, TRIGLICERIDI.
Trigliceridi- trovalentni alkohol, glicerol
-zapocinje u dvanaesniku
-ulaskom himusa u dvanaesnik pocinje izlucivati zuči
Zuć-rasprsuje masne kapi u vrlo sitne kapljice- EMULZIFIKACIJA(stvara sitne kapi triglicerida)
-pankreaticna lipaza- cijepa trigliceride na slobodne masne kiseline i konogliceride

TIPOVI MASNOĆA

jednostavni lipidi

složeni lipidi

derivirani lipidi

# data[].attributes.body
lat. pancreas

klinast organ, duga 13-15 cm, teška 50-150g

mješovita žlijezda

uloga: vanjsko i unutarnje izlučivanje

vanjsko (egzokrino) izlučivanje: izljieva pancreatični sok u dvanaesnik preko izvodnog kanala (lat. ductus pancreaticus major) , nakupine egzokrinih stanica- Acinusi

unutarnje (endokrino) izlučivanje: pomoću svojih hormona izlijeva inzulin i glukagon izravno u krv, nakupine endokrinih stanica- langerhansovi otočići

položaj: leži vodoravno, popriječno ispred kralježnice, u području stražnje trbušne stijenke.

dijelovi: glava (caput pancreatis), tijelo (corpus pancreatis) i rep (cauda pancreatis)

GUŠTERAČIN SOK

sastav: voda, bikarbonatni ioni (HCO₃⁻ ), probavni enzimi

bikarbonatni ioni- neutraliziraju kiseli pH želučanog soka, omogučuju djelovanje enzima gušterače i tankog crijeva

enzimi gušterače: amilaza ( razgrađuje škrob) , tripsin (razgrađuje bjelančevine) , lipaza (razgrađuje trigliceride)

većina enzima gušterače izlučuje se u obliku inaktivnih molekula- zimogena (npr. tripsinogen) kako bi se izbjeglo razaranje tkiva

enterokinaza (enzim četkaste membrane tankog crijeva) aktivira tripsinogen, prevodeći ga u tripsin koji na dalje aktivira ostale zimogene gušteračnog soka