# data[].attributes.body
1. Tilpasset opplæring

23. Varierte arbeidsmetoder
Vi er einige i det tala viser. Dette er litt avhengig av fag. Eksempel blant mange: Å arbeide tverrfagleg, ekskursjonar, gruppearbeid /individuelt arbeid

24. Elevene får oppgaver tilpasset sitt nivå

Dette meiner gruppa er litt for optimistiske tal. Ofte gir ein same oppgåver til alle,  I matte blir det gitt oppgåver av ulik vanskegrad (fargekodar)

25.Skolen tilrettelegger for at alle elevene opplever mestring

Vi seier oss einige i tala, men det er vanskeleg å seie om elevane faktisk opplever meistring.
Eksempel : Studieverkstedet

2. Vurdering for læring

31.Vi trur at tala viser korleis det står til. Mange elevar får høve til å reflektere over eige arbeid, og vi prøver å gi framoverretta tilbakemeldingar.
Eksempel: Etter prøve vurderer elevane seg sjølv etter eit løysingsforslag og eit vurderingsskjema. Dei får karakteren på prøven etter dette..

32. 33. Vi vel å sjå desse under eitt.
Vi er einige, men vurderingskriterier til dei enkelte vurderingssituasjonane kan vere forskjellig frå kompetansemål.

Eksempel: Samtalar med elevane og skriftlege kommentarar.

34. Her er vi usikre, men trur at dette kan stemme.
Eksempel: Variere undervisningsmetodar, studieteknikk

3. Klasseledelse

74. Skolen har retningslinjer for god klasseledelse

Her er vi einige. Eksempel: Håndbok for elever og lærere

2. Lærere på vår skole har god innsikt i det sosiale samspillet i elevgruppene de underviser

Vi trur dette er avhengig av kor mange undervisningstimar vi har i gruppa. Kontaktlærar er vel den som får mest innsikt i dette.

12. Rom for å prøve og feile

Vi er einige i tala som kjem fram. Elevane våre får mange sjansar til å vise det dei kan. Arbeide etter ulike metodar.
Eksempel: Prosessorientert skriving

# data[].attributes.body
Vi er bevisste og prøver å variere undervisningen så godt vi kan.

I visse fag har det vært vanskelig å tilpasse undervisningen til 4-timers øktene. Av og til er det mulig å gi elevene oppgaver med ulik vanskelighetsgrad. Det er også mulig å gi elevene diffrensierte arbeidsplaner med "grunnmur", "trapp" og "utfordring".

Vi mener at skolens praksis er tilfredsstillende. Tilrettelegging gjelder ikke bare de svakeste, men at de flinkeste også får ekstra oppgaver å bryne seg på.

Vurdering

Individuelle kartleggingssamtaler med elevene ved oppstarten av skoleåret. Individuelle underveissamtaler. f. eks.Egenvurderingsskjema for å bevisstgjøre elevene på egen progresjon.

Vi må bevisstgjøre elevene på vurderingen vi gjør. Det er viktig å ha en god prøveplan.

På ST har vi en homogen elevmasse. Klasseledelse er en større utfordring på byggfag. f. eks. Vi er generelt fornøyde med skolens retningslinjer for god klasseledelse.

# data[].attributes.body
1.       Tilpasset opplæring

23. Vi er enige i at skolen bruker varierte arbeidsmetoder og at d Metodene varierer fra time til time, og det er avhengig av fagets egenart. I realfag er det mest oppgaveløsing, mens i språkfag er det en blanding av lesing, skriving, samtale og lytting

24. Elevene får oppgaver tilpasset sitt nivå.

Vi er enig i påstanden at elevene får oppgaver tilpasset sitt nivå. Det er imidlertid problematisk hvis gruppa er for stor.

25. Svaret er det samme, at vi tilrettelegger og at de opplever mestring. I praksis har vi studieverkstedet, leksehjelp og støtteundervisning.

Vurdering for læring

31. Vurderingspraksisen på vår skole bidrar til å fremme elevenes læring.

Det er vanskelig å vurdere hvordan andre lærere opplever det, men ut fra vår forutsetning og de fagene som vi kjenner til så er praksisen bedre enn det som kommer fram i undersøkelsen.  Et konkret eksempel er i matte. Der er det vanlig å ha en innleveringsoppgave i forkant av prøver og prosesskriving i norsk og engelsk.

32. Elevene er kjent med hvilke kriterier de vurderes ut i fra.

De blir kjent med vurderingskriterier.

33. Elevene  får begrunnet tilbakemelding om hvordan de ligger an i forhold til kompetansemålene.

Ja. Konkret fra matte er det innleveringer i forkant av prøver, i norsk og engelsk gis det skriftlige og/eller muntlige tilbakemeldinger.

34. Her ser vi et forbedringspotensiale. For eksempel kunne det ved skolestart ha vært obligatorisk med kurs i læringsstrategier for alle elever

73

Ja, skolen har retningslinjer for god klasseledelse.

2.       Ja, vi oppfatter at lærerne følger med på det sosiale samspillet.

12. Ja ,vi opplever det

# data[].attributes.body
Påstand 1:
23. Utgangspunktet for påstanden er betenkelig: Jeg kan mene noe om min praksis, men ikke om andres siden jeg vet lite om den.
Vi opplever at samarbeid her på skolen i stor grad er tilfeldig, ikke satt i system.

24. Vi prøver etter beste evne å tilpasse oppgavene til elevenes nivå. Men også svake elever må få muligheten til å testes i alle kompetansemålene. Det må også stilles krav til svake elever. Også her er skolens praksis mangelfull. Vår opplevelse er at enkelte fag generelt sett har en bedre samarbeidspraksis enn andre.
For å "treffe" alle elevene, er det naturligvis viktig å bruke varierte arbeidsformer (tavle, Power Point, samarbeidslæring, ekskursjoner, praktisk arbeid/lab). Men like viktig er det å variere vurderingsformene. F. eks synes vi ikke det er greit med bare skriftlige prøver i muntlige fag. Noen elever mestrer muntlige vurderingsformer som f. eks fagsamtaler mye bedre enn skriftlig-muntlige prøver og bør følgelig også testes i muntlige vurderingssituasjoner.

25. Vi stusser litt over tallet 68,4% når det gjelder mestringsopplevelse i ståstedsanalysen. Karakterene i ulike vurderingssituasjoner samsvarer ikke med dette høye tallet.
Studieverkstedet kan være et godt tiltak for bl. a svake elever.

31. Vårt inntrykk er at de fleste lærerne begrunner karakterene sine skriftlig og muntlig. Forovermeldingene gir elevene muligheten til å jobbe videre og forbedre seg til neste vurderingssituasjon. Forskning viser jo at underveisvurdering i en arbeidsprosess fremmer læring og motivasjon hos elever. Her har vi en jobb å gjøre noen og enhver, og dette bør skolen jobbe systematisk med.

32. Vi kan igjen bare snakke for oss selv. Vi pleier å presentere kompetansemålene når vi begynner på et nytt emne og konkretisere disse. Før vurderingssituasjonen repeterer vi dem.

33. Ja, det får de.

34.  Vårt inntrykk er at elevene i for liten er bevisst på hvilke læringsstrategier som fungerer best for dem. Dette må vi jobbe med jevnlig, i forbindelse med hvert enkelt emne. Det ligger i sakens natur at elevmedvirkning her er helt nødvendig.

# data[].attributes.body
NB: Utgangspunktet for påstandene er vanskelig å forholde seg til, da praksisen på skolen varierer veldig. Vi tar derfor utgangspunkt i praksisen til denne gruppas medlemmer.

23. På vår skole opplever vi at samarbeid er frivillig, og at variasjon i arbeidsmetodene dermed ikke er systematiske.

24. Vi forsøker å tilpasse oppgavene så godt vi kan. Her burde kanskje samarbeidspraksisen vært bedre. Norsklærerne opplever en god kultur.

25. Studieverkstedet og leksehjelpen bidrar, men vi opplever påstanden som litt ullen.

31. Her er også akilleshælen det frivillige samarbeidet. Vurderingspraksisen er for individuell. PS: Vi savner samtalerom.

32, 33. Vi opplever at elevene er godt kjent med dette.

34: Her er praksisen veldig ulik. Vi skulle gjerne hatt mer kursing på egenvurdering.

74. Her er skolen klar og tydelig.
NB: Vi savner de gamle kontaktlærermøtene på starten av skoleåret.

2. Vi håper og tror de fleste blir godt kjent med elevene sine. Det er viktig at lærerne snakker sammen. Vi savner en klarere agenda for klasselærerråd, så møtene ikke kun blir brannslukking.

12. Finnes det en strategi her? I spørsmålet ligger nettopp det implisitt.

# data[].attributes.headline
Gruppe 7 Gruppearbeid planleggingsdag1)	Bruker systematisk varierte arbeidsmetoderJa, bruker variert, forsøker å ha fokus på det, men ikke alltid fullstendig systematisk.Jo bedre vi har planlagt på forhånd, jo lettere er det å gjennomføre dette.Vi er ganske så enig.Diskuterer hvordan også ser ting an med tanke på klasse, men det viser jo også at vi tilpasser.Men kontrollregimet legger begrensninger – det at vi ikke kan bruke samme oppgaver, ikke 4-timers samtidig i norsk, realfag – heller ikke enkelt på realfag, kan ikke ha samme prøver, ikke har parallelle kurs og bolker osv. Også veldig mye merarbeid når man ikke kan samarbeide og dele arbeidsbyrden på den måten. Ønsker mer mulighet til samarbeid og deling.Møtetida har gjort at seksjonene har færre muligheter til å samarbeide om slike ting – da blir slik planlegging lagt til det man kan få til resten av tida.2)	Tilpassa nivået?Har det absolutt framme i bevissheten, men dette varierer både med fag og timeplan (når man f.eks. har bare to timer i uka (med 3 uker utplassering høst og vår, f.eks.) – holde tråden og kontinuitet). Også at de ikke alltid har utstyret som trengs. Dybdelæring er ikke innafor rekkevidden.I engelsk – lett på yrkesfag – der er oppgavene gradert. Enklere tekster tilgjengelig.Norsk – nja… heller sånn at de kan diskutere og jobbe sammen, eller at det er oppgaver de kan velge mellom, sånn at de kan ta den som passer best for dem. Hvis vi skal jobbe med en tekst og skal drøfte den, er det ikke lett å variere oppgavene alltid.Matte – ja, bøkene er bygd opp sånnIkke så lett i naturfag.25. At skolen gjør det? Denne synes vi er vanskelig å svare på – det må jo gå gjennom lærerne uansett? Vi veit ikke hva vi skal svare her…Men føler at det ikke er nok samarbeid og delingskultur på skolen.Nei, ikke nok tilrettelegging her.Møtetida – fungerer ikke helt godt nok. På vg3 i norsk i år har vi samarbeida veldig bra og veldig godt. Vi la periodeplaner og la vurderingssituasjoner og fordypningsemne veldig likt, har samarbeida om opplegg og oppgaver, og da har vi lagt denne møtetida på annet tidspunkt enn felles norsk. På fellesmøtene i norsk har vi ofte felles agenda alle studieretninger, og ofte kan det komme flere møter, norsk, engelsk, samfunnsfag etter hverandre… Så vi har funnet møtetid utenom møtetida og fått ting gjort. Legge til rette for at de som skal samarbeide kan finne tid til dette heller enn mye felles agenda og felles møter.Delingskultur? Ikke fordi folk ikke vil, men fordi de har nok med å komme gjennom sin egen hverdag, så gjør folk det som de pleier osv. Trur mange nok kan være åpne for å dele, men at det ikke er kultur for å gjøre det så mye.Foreslår at planleggingsdagene i starten av skoleåret legger til rette for at de som skal ha samme trinn og kurs har mulighet til å sitte sammen og jobbe og planlegge heller enn felles opplegg.Mestringsfølelse:Hva gjør vi for å tilrettelegge for mestring? Alt for lite diskutert på høyt nivå hvordan man leser dette, f.eks. på yrkesfagsnivå i fellesfaga. Når man har elever der som har lavt mestringsnivå og lav motivasjon – hvordan løser man dette? Dette må opp på et høyere nivå.Men studieverkstedet er noe skolen har gjort for å få til dette – det er bra!FYR – også positivt på dette området.MEN – med tanke på studieverkstedet – opplever også ofte at elever som har hatt faglige problemer og IOP-er på ungdomsskolen ikke ønsker noe spesialbehandling på YF, ønsker ikke eget opplegg, bli tatt ut osv. De vil være en av gutta. Vanskelig å nå disse. Men forskning viser at det ikke alltid er gunstig å ta elever ut – bedre løsning å sende en ekstra lærer inn av og til? Ønsker at verkstedet skal være her, da.FYR – kan være vanskelig fra starten vg1, fordi de enda ikke er inne i yrkesfaga sine og veit hva de driver med der…Kan være vanskelig i engelsk, fordi de jo evalueres på ST-nivå til slutt der… Kan være å gjøre dem en bjørnetjeneste å ha for mye FYR?Også utfordring i norsk på YF når vi opplever at eksamen har blitt stadig mer ST-retta med massivt med vedlegg (flere enn ST i 2016) og ST-aktige oppgaver. Vi har blitt oppfordra til å jobbe med FYR, og så får de en eksamen som det! Den ene handa ser ikke ut til å vite hva den andre gjør her…2) Vurdering for læring31.Ja, her mener vi at skolen gjør dette. Men man kan alltids jobbe for forbedring!Konkrete eksempler – hvor ofte vi ser hvordan lærere sitter på gangen og har samtaler om hvordan elevene kan komme videre med læring.(Men samtalene burde ikke foregå i gangen…)Også fyldige skriftlige tilbakemeldinger brukes.32.Ja, her mener vi at vi er gode på dette og er konkrete på dette. Dette forbereder vi på forhånd og presiserer vurderingskriterier på forhånd. Også når nye temaer introduseres.33.Her sier vi det samme som på 31.Men kan være vanskelig å gi god tilbakemelding til svake elever. Hvordan gjøre dette til en positiv situasjon med mestringsfølelse? Forslag om at bedre samarbeidskultur kan hjelpe på dette punktet.Matte og naturfag – enklere i matematikk å gi konkrete råd. Men naturfag vanskeligere – oppbygd omkring tema, så evaluerer man og går videre til neste tema – ikke så lett her.34.Hvordan de best lærer?Hm…Forsøker å ha fokus i samtaler på hvordan de jobber i faget.Mange elever har en tydelig formening om hvordan de best jobber med faget, men nok ikke de svakeste.Føler det ofte er for lite tid til å jobbe med dette…Vi mener at dette skjer til en viss grad, men her kan vi bli mye bedre. Men skal vi bli bedre til dette, krever det at vi samarbeider mer i fagene og diskuterer dette innafor hvert enkelt fag. Vi trenger mer samarbeidstid skreddersydd for mindre enheter heller enn å få mye info. På fagnivå og trinn-nivå for å diskutere det vi trenger å jobbe med.Heller at man møter på forskjellige tidspunkt i møtetida slik at de som har samme trinn har mulighet til å samarbeide reelt.3)	Klasseledelse74.Ja, her er vi enig. Stort sett fungerer dette veldig bra.Eksempel – «Den gode økta» fra fylket. Retningslinjene er gode, men praksis ikke alltid på samme nivå. Den gode økta – ikke alltid gjennomførbart i alle klasser, f.eks. på bygg. Hvis man f.eks. skal gå og hente noen, går hele timen. Også en viss praksis på yrkesfag at de ikke skal settes ned i orden – frustrerende at man ikke har virkemidler man kan bruke. Godtar «alt mulig» av anmerkninger osv. uten å bli satt ned. Savner støtte og klare retningslinjer når ting ikke fungerer, særlig på yrkesfag.Opplever også forskjellig praksis fra avdeling til avdeling – snakker f.eks. de forskjellige yrkesfagsavdelingene sammen om hvilke retningslinjer de har og hvilken praksis de følger. Vi føler vi trenger bedre oppfølging og et bedre system når det virkelig ikke fungerer.2.Nei, vi føler mest vi har en overflatisk innsikt og ikke egentlig oversikt. F.eks. når man har elever kun 2 t i uka… Kjenner vi til hva de gjør? Vi ser heller ikke utestenging og liknende før det kommer… Veldig mye av det sosiale samspillet skjer både i friminutter og ikke minst i sosiale medier. Vi har liten innsikt.Manglende sosiale plattformer – felles ting vi gjør? Ikke noe skolerevy, lite felles som skjer.Bra tiltak med fotballturnering og sånt, men som kontaktlærer –e r ikke med på dette, hvis man har timer før og etter midttimen – kan ofte ikke møte på sånt…Vi savner uansett flere felles sosiale tiltak på skolen.12.Ja, vi er enige her. Trur nok lærerne er mer romslige her. Men ikke alltid elevene er med – holde maska overfor hverandre og ikke vise svakheter.

# data[].attributes.subject
Gruppe 7 Gruppearbeid planleggingsdag1)	Bruker systematisk varierte arbeidsmetoderJa, bruker variert, forsøker å ha fokus på det, men ikke alltid fullstendig systematisk.Jo bedre vi har planlagt på forhånd, jo lettere er det å gjennomføre dette.Vi er ganske så enig.Diskuterer hvordan også ser ting an med tanke på klasse, men det viser jo også at vi tilpasser.Men kontrollregimet legger begrensninger – det at vi ikke kan bruke samme oppgaver, ikke 4-timers samtidig i norsk, realfag – heller ikke enkelt på realfag, kan ikke ha samme prøver, ikke har parallelle kurs og bolker osv. Også veldig mye merarbeid når man ikke kan samarbeide og dele arbeidsbyrden på den måten. Ønsker mer mulighet til samarbeid og deling.Møtetida har gjort at seksjonene har færre muligheter til å samarbeide om slike ting – da blir slik planlegging lagt til det man kan få til resten av tida.2)	Tilpassa nivået?Har det absolutt framme i bevissheten, men dette varierer både med fag og timeplan (når man f.eks. har bare to timer i uka (med 3 uker utplassering høst og vår, f.eks.) – holde tråden og kontinuitet). Også at de ikke alltid har utstyret som trengs. Dybdelæring er ikke innafor rekkevidden.I engelsk – lett på yrkesfag – der er oppgavene gradert. Enklere tekster tilgjengelig.Norsk – nja… heller sånn at de kan diskutere og jobbe sammen, eller at det er oppgaver de kan velge mellom, sånn at de kan ta den som passer best for dem. Hvis vi skal jobbe med en tekst og skal drøfte den, er det ikke lett å variere oppgavene alltid.Matte – ja, bøkene er bygd opp sånnIkke så lett i naturfag.25. At skolen gjør det? Denne synes vi er vanskelig å svare på – det må jo gå gjennom lærerne uansett? Vi veit ikke hva vi skal svare her…Men føler at det ikke er nok samarbeid og delingskultur på skolen.Nei, ikke nok tilrettelegging her.Møtetida – fungerer ikke helt godt nok. På vg3 i norsk i år har vi samarbeida veldig bra og veldig godt. Vi la periodeplaner og la vurderingssituasjoner og fordypningsemne veldig likt, har samarbeida om opplegg og oppgaver, og da har vi lagt denne møtetida på annet tidspunkt enn felles norsk. På fellesmøtene i norsk har vi ofte felles agenda alle studieretninger, og ofte kan det komme flere møter, norsk, engelsk, samfunnsfag etter hverandre… Så vi har funnet møtetid utenom møtetida og fått ting gjort. Legge til rette for at de som skal samarbeide kan finne tid til dette heller enn mye felles agenda og felles møter.Delingskultur? Ikke fordi folk ikke vil, men fordi de har nok med å komme gjennom sin egen hverdag, så gjør folk det som de pleier osv. Trur mange nok kan være åpne for å dele, men at det ikke er kultur for å gjøre det så mye.Foreslår at planleggingsdagene i starten av skoleåret legger til rette for at de som skal ha samme trinn og kurs har mulighet til å sitte sammen og jobbe og planlegge heller enn felles opplegg.Mestringsfølelse:Hva gjør vi for å tilrettelegge for mestring? Alt for lite diskutert på høyt nivå hvordan man leser dette, f.eks. på yrkesfagsnivå i fellesfaga. Når man har elever der som har lavt mestringsnivå og lav motivasjon – hvordan løser man dette? Dette må opp på et høyere nivå.Men studieverkstedet er noe skolen har gjort for å få til dette – det er bra!FYR – også positivt på dette området.MEN – med tanke på studieverkstedet – opplever også ofte at elever som har hatt faglige problemer og IOP-er på ungdomsskolen ikke ønsker noe spesialbehandling på YF, ønsker ikke eget opplegg, bli tatt ut osv. De vil være en av gutta. Vanskelig å nå disse. Men forskning viser at det ikke alltid er gunstig å ta elever ut – bedre løsning å sende en ekstra lærer inn av og til? Ønsker at verkstedet skal være her, da.FYR – kan være vanskelig fra starten vg1, fordi de enda ikke er inne i yrkesfaga sine og veit hva de driver med der…Kan være vanskelig i engelsk, fordi de jo evalueres på ST-nivå til slutt der… Kan være å gjøre dem en bjørnetjeneste å ha for mye FYR?Også utfordring i norsk på YF når vi opplever at eksamen har blitt stadig mer ST-retta med massivt med vedlegg (flere enn ST i 2016) og ST-aktige oppgaver. Vi har blitt oppfordra til å jobbe med FYR, og så får de en eksamen som det! Den ene handa ser ikke ut til å vite hva den andre gjør her…2) Vurdering for læring31.Ja, her mener vi at skolen gjør dette. Men man kan alltids jobbe for forbedring!Konkrete eksempler – hvor ofte vi ser hvordan lærere sitter på gangen og har samtaler om hvordan elevene kan komme videre med læring.(Men samtalene burde ikke foregå i gangen…)Også fyldige skriftlige tilbakemeldinger brukes.32.Ja, her mener vi at vi er gode på dette og er konkrete på dette. Dette forbereder vi på forhånd og presiserer vurderingskriterier på forhånd. Også når nye temaer introduseres.33.Her sier vi det samme som på 31.Men kan være vanskelig å gi god tilbakemelding til svake elever. Hvordan gjøre dette til en positiv situasjon med mestringsfølelse? Forslag om at bedre samarbeidskultur kan hjelpe på dette punktet.Matte og naturfag – enklere i matematikk å gi konkrete råd. Men naturfag vanskeligere – oppbygd omkring tema, så evaluerer man og går videre til neste tema – ikke så lett her.34.Hvordan de best lærer?Hm…Forsøker å ha fokus i samtaler på hvordan de jobber i faget.Mange elever har en tydelig formening om hvordan de best jobber med faget, men nok ikke de svakeste.Føler det ofte er for lite tid til å jobbe med dette…Vi mener at dette skjer til en viss grad, men her kan vi bli mye bedre. Men skal vi bli bedre til dette, krever det at vi samarbeider mer i fagene og diskuterer dette innafor hvert enkelt fag. Vi trenger mer samarbeidstid skreddersydd for mindre enheter heller enn å få mye info. På fagnivå og trinn-nivå for å diskutere det vi trenger å jobbe med.Heller at man møter på forskjellige tidspunkt i møtetida slik at de som har samme trinn har mulighet til å samarbeide reelt.3)	Klasseledelse74.Ja, her er vi enig. Stort sett fungerer dette veldig bra.Eksempel – «Den gode økta» fra fylket. Retningslinjene er gode, men praksis ikke alltid på samme nivå. Den gode økta – ikke alltid gjennomførbart i alle klasser, f.eks. på bygg. Hvis man f.eks. skal gå og hente noen, går hele timen. Også en viss praksis på yrkesfag at de ikke skal settes ned i orden – frustrerende at man ikke har virkemidler man kan bruke. Godtar «alt mulig» av anmerkninger osv. uten å bli satt ned. Savner støtte og klare retningslinjer når ting ikke fungerer, særlig på yrkesfag.Opplever også forskjellig praksis fra avdeling til avdeling – snakker f.eks. de forskjellige yrkesfagsavdelingene sammen om hvilke retningslinjer de har og hvilken praksis de følger. Vi føler vi trenger bedre oppfølging og et bedre system når det virkelig ikke fungerer.2.Nei, vi føler mest vi har en overflatisk innsikt og ikke egentlig oversikt. F.eks. når man har elever kun 2 t i uka… Kjenner vi til hva de gjør? Vi ser heller ikke utestenging og liknende før det kommer… Veldig mye av det sosiale samspillet skjer både i friminutter og ikke minst i sosiale medier. Vi har liten innsikt.Manglende sosiale plattformer – felles ting vi gjør? Ikke noe skolerevy, lite felles som skjer.Bra tiltak med fotballturnering og sånt, men som kontaktlærer –e r ikke med på dette, hvis man har timer før og etter midttimen – kan ofte ikke møte på sånt…Vi savner uansett flere felles sosiale tiltak på skolen.12.Ja, vi er enige her. Trur nok lærerne er mer romslige her. Men ikke alltid elevene er med – holde maska overfor hverandre og ikke vise svakheter.

# data[].attributes.body
1. Tilpasset opplæring
23.1. Ja, varerier praksis. Det er fagavhengig hvor mye man kan variere praksisen.
23.2. Muntlig, skriftlig, prosjektarbeid,   video, gjennomgang i fellesskap for å sette elevene i gang med med oppgaver, gruppearbeid både grupper satt av lærer og selvvalgte grupper, grupper satt av lærer etter "rettferdighet", ulike erfaringer med å blande elever på forskjellige niåver.
24.1. Passer delvis. Vanskelig å tilpasse når man har 30 elever.
24.2. I matematikk gis det tilpassede oppgaver. I andre fag gir vi sterke elever tips om videre lesing, flere/andre oppgaver. Gir noen ganger ekstra oppgaver/tilpassede oppgaver, tar ut elever som trenger ekstra tilpasning, fint å kunne bruke studieverkstedet, men ikke alle som trenger tar imot tilbudet.
25.1. Ja, vi tilrettelegger.
25.2. F.eks studieverksted, tilrettelagte læremidler, forskjellige oppgaver, arbeidsmetoder, inndeling i grupper

2. Vurdering for læring
2.31. Mener det står bedre til enn det ståstedsanalysen viser.
2.31 Gir tilbakemeldinger både muntlig og skriftlig. Også som går på metode og å se sammenhenger
1.32. Gjør elevene kjent med kriteriene både muntlig og skriftlig. Men dette er noe vi kan bli bedre på.
2.32 Elevvurdering, egenvurdering. Varierende hvor mye dette brukes.
33.2. Bruker mer vurderingskriteriene
34.1 Enig i at vi kan bli bedre
34.2 Egenvurdering, hverandrevurdering fungerer varierende bruker ikke karakter,

3. Klasseledelse
1.74 Ja, den gode økta.
2.74
1.2 Vi er veldig positive til oss selv... Lettere for kontaktlærer.
2.2 Viktig med gode klassekart. Vanskelig å ha oversikt over alt av intriger. Godt å ha elevleder og miljøarbeider som ser mye av det som skjer utenom timene. Opplever et godt og variert miljø her.
1.12
2.12 Varierende fra fag til fag. Viktig med rom for gode diskusjoner og samtaler hvor man ikke nødvendigvis har rett. Det er viktig også å prøve, det teller positivt. Viser kompetanse ved å stille gode spørsmål.

# data[].attributes.body
PÅSTAND 23:

I daglig læringsarbeid benyttes varierte arbeidsmetoder systematisk

I praksis gjøres dette:

·      Tavleundervisning: filmer, skrive på tavlen

·      Samtaler i timen -dialog

·      Gruppearbeid (selvvalgte og lærerstyrte) / individuelt arbeid

·      Rollespill

·      Sang og dans

·      Ekskursjon

·      Tegning

·      Forske: Eks. "Hvordan påvirker fysisk og psykisk helse hverandre?"

PÅSTAND 24:

Elevene får oppgaver tilpasset sitt nivå.

I praksis gjøres dette:

·      Får oppgaver på sitt nivå

·      "Drøfting" - ordet tillater eleven til å svare på sitt nivå

·      (Matematikk - lærerne kommer sammen og deler hva de jobber med og hvordan de gjør det. Dette gir flere ideer til hvordan de kan tilpasse undervisningen.)

·      Én til én-samtaler

PÅSTAND 25:

Skolen vår tilrettelegger for at alle elevene opplever mestring

I praksis gjøres dette:

·      Studieverkstedet

·      Klasserommene er for små - færre elever vil gjøre det enklere å kunne være i kontakt med hvor elevene er, og kunne møte behovet til eleven (f.eks ved samtale)

·      Større klasser gjør det enklere for enkelte elever å gjemme seg bort - får da ikke sjansen til å bli utfordret og utvikle seg

·      De svake får lett for mye fokus slik at de sterke ikke får utfordringer nok

·      Ved å stille spørsmål og avdekke hvor elevene er, for å korrigere kursen og/eller bekrefte elevene

PÅSTAND 31:

Vurderingspraksisen på vår skole bidrar til å fremme elvenes læring

I praksis gjøres dette:

·      Prøver brukes målrettet - ved å gi tilbakemeldinger og tilpasse undervisningen i etterkant

·      Elevene får tilbake et arbeid, med tilbakemeldinger -men uten karakter. De blir bedt om å selv sette karakter (brukes som egenvurdering).

·      Kunne hatt en bedre praksis på skolen i å følge opp vurderingssituasjonene - at elevene dropper å møte til prøvene (savner sanksjonsmuligheter)

PÅSTAND 32:

Elevene er kjent med hvilke kriterier de vurderes ut i fra

I praksis gjøres dette:

·      Ja, kriteriene er uttalte for elevene - både FØR og PÅ prøven

·      Periodeplaner inneholder kompetansemålene og måloppnåelseskriterer (samme som på eksamen) for ulike læringstema gjennom året

PÅSTAND 33:

Elevene får begrunnet tilbakemelding om hvordan de ligger an i forhold til kompetansemålene

I praksis gjøres dette:

·      Ja - selvsagt! Systematisk!

·      Vi som lærere hjelper elevene gjennom å dekode kompetansemålene så de blir forståelige

PÅSTAND 34:

Elevene får trening i å vurdere hvordan de best lærer

I praksis gjøres dette:

·      Nei, dette får elevene for lite trening i (studieteknikk)

·      I faget psykologi ligger dette nedfelt i læreplanen

PÅSTAND 74:

Skolen har retningslinjer for god klasseledelse.

I praksis gjøres dette:

·      Ja, retningslinjene er der. Men savner at yrkesfaglærerne kan bidra til bedre oppfølging i fellesfagene.

·      Anmerkninger har en begrenset effekt, f.eks ifht lekser.

PÅSTAND 2:

Lærerne på vår skole har god innsikt i det sosiale samspillet i elevgruppene de underviser

I praksis gjøres dette:

·      Ja. Observasjon av grupperinger og enkeltelever som trekker seg unna og i samtaler.

·      Spesielt de som ikke gir inn i en gruppe er i fokus

·      Ting som skjer på FB, nett generelt - sliter vi med å fange opp

PÅSTAND 12:

på vår skole utvikler vi en læringskultur der elevene opplever at det er rom for å prøve og feile.

I praksis gjøres dette:

·      Ja, men en økende mengde elever unndrar seg å holde f.eks presentasjoner foran andre

# data[].attributes.body
Påstand 1:

Føler dette forgår ganske systematisk, men vi forstår ikke helt hvor grensen for hvor systematisk er systematisk til verks? Når vi synes dette er uforståelig skjønner vi godt at elevene synes det.

23

Presenterer nytt stoff med PP eller tavle, prøver å dra i gang en samtale/diskusjon, jobber gjerne i par eller grupper med opplegg knyttet til undervisningen. Leser tekster og finner sjanger hvordan tekstene samsvarer, hva er likt hva er ulikt? Finne informasjon om forfatterne og omskrive teksten fra en annen vinkel (lage en egen refleksjon rundt teksten) eller til nynorsk.

24
Vi gir varierte oppgaver, men elevene er på ulikt nivå, slik at en oppgave alle får vil noen synes være vanskelig og noen synes være enkelt. Ofte tilpasset den gjennomsnittlige eleven.

25
Dette mener vi at gjør, men tror ikke at elevene mener vi at vi tilrettelegger nok.  Spørsmålet burde hvert diskutert i fag, siden dette er ulikt for fagene.
Tenker mer på det i "vanskelige klasser"

31
Lærerne gir kommentarer i tillegg til karakter og gir også kommentarer muntlig. Dette bør fremme læring.

32
Tror at elevene vet at kompetansemålene er der og gått igjennom, men at det ikke går helt inn og elevene ikke er flinke til å finne denne informasjonen selv.

33
Ja dette mener vi at vi gjør og legger mye tid i.

34
Dette er ulik praksis på. Man kan lese spørsmålet på flere måte (Ulike læringstilbud, vurdere eget arbeid) så vi er litt usikre på hva som menes.

74
Dette mener vi er bra og skolen har lykkes med.

2
Dette forsøker vi og få til, men det kan være vanskelig og få med seg alt som skjer mellom elevene. Viktig at lærerne snakker sammen for alle får med seg litt. Kanskje noen møter kan brukes til dette?
Miljøarbeidere har en viktig rolle her, men kan bruke lærerne mer.
Rommene vi er på er så varierende og små og bidrar til å gjøre klassekart og miljøet vanskeligere. Faste klasserom hadde gjort det enklere. Da kunne man dekorert sitt klasserom som elevene vil også,

12
Noen ganger får de ta en prøve om igjen, utsatt innlevering, mer veiledning o.l. men dette er læreravhengig. Føler ofte at dette er tilfellet.
Kommer også an på elevene om de spør og viser at de ikke forstår.

# data[].attributes.body
1. Tilpasset opplæring:
Vi er faglig dyktige og bevisste vår egen praksis. Vi har gode rutiner for å fange opp elever og har studieverkstedet som strukturelt tiltak.
2. Vurdering for læring:
Lærerne jobber mye med vurdering. Elevene må bli bedre på egenvurdering, de må ansvarliggjøres og få mer trening.
3. Klasseledelse:
Vår erfaring er at de fleste men ikke alle lærere engasjerer seg i det sosiale ved elevene. Det blir viktigere og viktigere for oss i skolen å innse at vi må jobbe med mennesket først og så fag etterpå.