# data[].attributes.headline
 Reflections on personal learning environments

# data[].attributes.subject
 Reflections on personal learning environments

# data[].attributes.attachment_link.title
Reflections on Personal Learning Environments: Theory and Practice

# data[].attributes.attachment_link.description
The nature of higher education has changed irrevocably due sweeping changes brought about by e-learning. Such changes include the educational experien...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kitágult világunk eredményeképpen könnyen ráakadhat az ember azokra a videó-összeállításokra, amelyekben tanulók hívják fel a figyelmünket arra, hogy ők már egy másik nemzedék, egy digitális nemzedék. 1 Divatosan digitális bennszülötteknek hívjuk őket. Ugyan mindennap használjuk, alkalmazzuk az online környezetben rejlő lehetőségeket, mégsem gondolunk bele abba, diákjaink ugyanebben a környezetben élnek, és ők - mint mindent - ezt is sokkal intenzívebben élik meg. Számukra az internet, az mp3, az msn, az iPod, a blog, az iwiw, a Facebook mind-mind természetesek, nem kutatják, hogy ezek mi fán teremnek, hogyan működnek, egyszerűen csak vannak a számukra, és ha már vannak, hát használják is őket.

Ezeknek az eszközöknek a segítségével a világ kitágul, a kommunikációs lehetőségek megsokszorozódnak, és újabb, gyengén kapcsolt közösségek jönnek létre. Ennek eredményeképpen megváltoztak a tanulók tanulási szokásai. Intenzívebb és azonnali visszacsatolást követelnek, ugyanakkor magához az ismeretforráshoz is közvetlenül akarnak hozzáférni.

Hagyományos szemlélet szerint a megszerzett tudás pontos képet ad az adott realitásról. A külvilágban uralkodó törvényszerűségek az elmében leképződnek. Érzékszerveinken keresztül információk jutnak az agyunkba, ahol a külvilág tükörképe létrejön. Ezek a törvényszerűségek tehát egyértelműen leképezhetőek, majd ezt követőn megoszthatóak vagy átadhatóak. A tudásszerzés módja tehát, hogy a tanuló az előre elkészített tananyagot átveszi, asszimilálja. 2 Ezen szemlélet szerint tehát a tudást valakik egy információfeldolgozási folyamat során létrehozták, a tanár dolga nem más, mint hogy adott eszközökkel és ezekre épülő módszerekkel ezt a tanulók felé közvetítse. 3

Ez a fajta gondolkodás jellemezte nagyon sokáig a oktatást. Ebben a formában a tanár kiemelt szerepben tetszeleg, személyisége jelentős befolyásoló és motiváló tényező. A tanár a tudás birtokosa, a tanuló pedig ennek a tudásnak a befogadója. Nagyon sokszor úgy jelenik meg, mintha a tanár az egyedüli ismeretforrás lenne, aminek eredményeképpen óriási szakadék alakul ki a tanár és tanuló között. Ennek a "tekintélyelvűségnek" a következményeként a kapcsolat teljesen elidegenedik. Mindezekből következhet, hogy a bizalom az órán nagyon lecsökken, a tanulók személyisége pedig nem kap kellő lehetőséget a kibontakozásra. Nem kap szerepet az egész ember, az egyéni kíváncsiság, az egyéni tudásleképzés figyelmen kívül marad. 4

A modern pedagógia konstruktivista felfogása szerint a külső realitás számunkra közvetlenül nem érhető el. Agyunk hipotéziseket formál a valóságról, és a kívülről érkező információk segítségével az így felállított személyes modelleket vizsgálja állandóan. Az információk felvetése közben megerősítjük, hogy a fejünkben reprezentált "virtuális valóság" megegyezik a külvilággal. Ennek eredményeképpen a tanulás tehát személyes alkotás, a meglévő reprezentációkra épül. 5 A tudás tehát nem betöltődik a tanuló fejébe valamilyen forrásból, valamilyen közvetítő csatornán keresztül, hanem magának a tanulónak a fejében jön létre. A tanulás az előzetes tudásnak az átalakítása, átstrukturálása, és így személyes modell alakul ki bennünk, amely leírja a világot. 6 A modern gondolkodók ezt a folyamatot és modellt igyekeznek hálózatelméleti alapokon leírni.

Minden közösségben kapcsolatok vannak az egyes tagok között, amely kapcsolatok lehetnek gyengék vagy erősek. Egy közösségen belül erős kapcsolatban vagyunk azokkal, akikkel szoros a viszonyunk, akikkel együttműködünk. Gyengék azok a kapcsolatok, amelyek ezeket az erős kapcsolatban levő csoportokat kötik össze. Ezek a gyenge kapcsolatok egyébként az erős kötésekkel összekapcsoló tagok közötti innováció, információáramlás biztosításaként fontosak. Tanulóinkat többnyire erős kapcsolatok kötik össze egymással, a külvilág felé azonban már gyenge a kötődés. 7 A külvilággal történő kapcsolatuk éppen olyan fontos, hiszen míg az erős kapcsolatú osztályközösségben a munka többnyire a hagyományos oktatásfilozófia szerint zajlik, addig gyenge kapcsolataikon keresztül rengeteg inger és információ éri őket, amely az így kapott mintát konstruktív módon megváltoztatja. Fontos azonban megjegyezni, hogy a konstruktív pedagógiára építve az erős kapcsolatokkal bíró közösségen belül is létre tudunk hozni alkotó közösségeket, ahol a számítógéppel támogatott kooperatív és kollaboratív munka nagyon erős motiváló tényező lehet. Az ilyen környezet jelentősen elősegítheti a gyakorlóközösségeket, amelyben a tanulók a tanultakat közösen értelmezik és együttműködő módon hoznak létre új tudást, új értelmezéseket. A tudásalkotás folyamatos interakciók formájában történik, amely magában foglalja a különböző elképzelések megosztását, értelmezését, integrációját. Ebben a folyamatban a résztvevők kisajátítják maguknak a közösen alkotott gondolatokat, melyeket belső konstruktív leképezésükkel egyéni tudássá alakítanak. A legfontosabb egy olyan kellő önbizalommal rendelkező vezető (tanár), aki bízik abban, hogy a tanulók képesek a saját fejükkel gondolkodni, a saját tanulási folyamatukat vezérelni. Ekkor a serkentő vezetés hatása terjed. A tanuló és a tanár együttes döntései új ízt és nagyobb hangsúlyt adnak a döntéseknek, és mindenki részt vállal a tanulással kapcsolatos döntések felelősségében. A tanár megosztja a tanulási folyamat felelősségét. Ezáltal a tanulás csoportos folyamattá alakul. A tanulók nem kész szerkezetet (mintát) kapnak, hanem ösztönzést, hogy a megadott forrásokat kiegészítsék saját ismereteikkel, amelyeket tapasztalat útján szereznek. A tanuló alakítja saját tanulási programját. Ezt teheti egyedül vagy másokkal együttműködve. Saját érdeklődését követve felfedezve tanulhat, megtapasztalhatja a források gazdagságát, befolyásolhatja a tanulási folyamatot és felelősséget is vállal döntéseiért, és nem utolsó sorban várhatóan az élményszerűbb lesz a tanulás. A tanuló egész személyiségével vesz részt a folyamatban. 8

Mint tudjuk, az ember társas, kommunikáló lény. Interakciók sorozatában éli az életét. Válaszok és viszontválaszok viszik előre cselekedeteit. Miért lenne tehát ez másképpen a tanulás folyamatában? Alapvetően a tanulók és a tanárok egymás közötti interakcióin keresztül valósul meg a tanulás, de a tanulók közötti kapcsolatrendszer és az ott folyó interaktivitás éppen úgy szerepet játszik ebben a folyamatban. 9

Könnyen belátható tehát, hogy napjaink netgenerációja sokkal inkább ez utóbbi, tanulóközpontú, tudásépítő szemléletben érzi jól magát. Ebben a környezetben pedig egy IT elemeket alkalmazó tanár jelentős motivációval bír. Az a tanár, aki ismeri a web2 szemléletét és az ennek a szemléletnek eleget tevő alkalmazásokat, már önmagában motiváló tényezőnek számít, különösen, ha ezeket az alkalmazásokat be is viszi az órára, a tanítási-tanulási munkába. Az online lehetőségek pedig adják a csoportmunka lehetőségét.

A kollaboratív tanulás esetén az együtt tanulás eredménye a közös cél sikeres teljesítése, míg a kooperatív tanulásnál ugyanez történik, de ott a célok egyéni szinten jelennek meg. A kollaboráció tehát egy olyan szervezett, szinkron tevékenység, amely egy adott problémára vonatkozó közös elgondolás kialakítására és fenntartására irányul. Csoportos tanulás esetén a csoporttagok kölcsönösen részt vesznek a munkában, amely egy közös probléma megoldására irányul. A munkamegosztás spontán. A kiosztott szerepek cserélődhetnek attól függően, hogy milyen tudáselemmel járulnak hozzá az adott munkafolyamathoz. A kooperatív tanulás folyamata során ugyanakkor a tanulás az egyén szintjén valósul meg. A tanulók egymaguk dolgoznak fel egy-egy témát, és a tanulás eredményét, a leszűrt tanulságokat egyenként prezentálják. Csoporttanulás esetén a csoporttagok egymás között megosztják a feladatokat, ahol az egyes feladatok jól elkülöníthető részfolyamatok. A csoporttagok ezeknek a részfolyamatoknak lesznek felelősei. A munkamegosztás során a szerepek előre kiosztottak, azok nem változnak, fixek. 10

A tanulás csoport szinten történik.

A tanulás az egyén szintjén valósul meg.

A feladatvégzés komplex szinten valósul meg, a tanulók a teljes feladatért felelősek.

Jól elkülönített részfeladatok, az egyes feladatokért egy-egy tanuló a felelős.

A tanulók szerepei cserélődhetnek.

A tanulók szerepei előre kiosztottak, fixek.

Amennyiben a tudásra mint hálózatra tekintünk, fontos különbség, hogy az egyén szintjén létrejövő jelentést hordozó tudásháló (adott fogalomhoz, fogalomkörhöz tartozó hálóminta) kialakítása másféle folyamatok mentén történik. Kooperatív esetben minden egyes tanuló maga alakítja ki saját hálózatát, így létrehozva az adott fogalomhoz egyfajta hálómintát, amelyet a későbbiek folyamán a többiekkel történő megosztás során ismertet a többiekkel. Így, a többiek már a tanuló személyes hálómintájával találkoznak. A hálózatot ekkor érik az első reflexiók, amelyek befolyásolhatják annak szerkezetét. Egy kész hálóminta átalakításához azonban sokkal nagyobb hatás szükségeltetik. Kollaboratív esetben magának a csoportnak lesz egy hálómintája, amelyet minden egyes csoporttag igyekszik a saját tudáshálójába illeszteni. Ilyenkor a csoport tudáshálóját érik a reflexiók, így annak kialakítása, építése során könnyebben, rugalmasabban alakítható annak szerkezete, és a személyes tudáshálóba illesztéskor sokkal stabilabban és az egyes tanulók számára sokkal egységesebb mintával történik.

A fentieket figyelembe véve ideje bemutatni azokat az online eszközöket, melyeket felhasználhatunk a képzések során. 11

Wiki

Olyan rendszer, amely lehetővé teszi egy csoport számára, hogy az felépítse saját tudáskorpuszát hierarchikusan és hálósan is összekapcsolódó weboldalak halmazán keresztül. Az egyes oldalak szerkesztését a rendszer beépített szerkesztőségi felülettel biztosítja.

Kooperatív tanulás esetén:

alkalmazható arra, hogy a tanulók létrehozhassák saját jegyzeteiket, és azokat megosszák a többi tanulóval;

a tanár létrehozza a tanulók számára körüljárandó fogalomkör, fogalomrendszer vázát, majd az egyes elemek kifejtését, definiálását a tanulókra bízza megadva nekik a lehetőséget, hogy szabadon megválasszák, mely témakörért melyikük lesz a felelős.

Kollaboratív tanulás, csoport- vagy osztályprojektek esetén munkafelületként és menedzsmentfelületként is szolgálhat. A feladat során kifejtendő téma inkrementálisan növekszik, a tanulók által feldolgozandó anyag publikálása dinamikusan változik. Ekkor minden tanuló egyforma szereppel bír. A tanár és a diákok nemcsak a tartalmat bővíthetik a munka során, hanem állományokat csatolhatnak az egyes oldalakhoz, sőt visszajelzésekkel, megjegyzésekkel is elláthatják azokat.

Alkalmazható arra is, hogy a tanárok létrehozhassák saját jegyzeteiket. A keresztlinkeknek köszönhetően a tanárok egymás oldalaira is hivatkozhatnak.

Blog

Olyan rendszer, amelyben egy vagy ritkább esetben több szerző (blogger) a publikációit idővonalra felfűzve teszi közzé, amelyekre az olvasóknak lehetősége van reflektálni, megjegyzéseket hozzáadni.

Kooperatív tanulás: a tanulók egy csoportja saját blogjukat felhasználva hoz létre egy tudásbázist. A tanár támogató és ösztönző szerepet tölt be.

Kollaboratív tanulás: a tanár kurzuskövetelményként írja elő, hogy hozzanak létre egy blogot a tanulók adott témában, és azt bejegyzésekkel és hozzászólásokkal gazdagítsák.

A tanár maga is vezethet blogot, amelynek tanulói követését előírja és ösztönzi a tanulói hozzászólásokat.

Médiamegosztó alkalmazások

Az ilyen típusú szolgáltatások a felhasználó által feltöltött médiaállományok publikálását teszik lehetővé úgy, hogy a betekintést esetenként csak egy bizonyos csoportra korlátozzák. (Médián képet, videót, hangot stb. értek.) Mindamellett, hogy ezek az alkalmazások kreatív munkára ösztönöznek (hiszen a médiát el kell készíteni), komoly tudásbázisként is szolgálnak.

Kooperatív tanulás: a tanár kijelölhet adott témaköröket, amelyekben az egyes diákok személyesen gyűjthetik a médiaelemeket, melyeket végül megoszthatnak egymással.

Kollaboratív tanulás: adott médiumokból kialakítható egy osztálymunka-galéria. A munkában résztvevők kommentálhatják, elemezhetik egymás munkáját, amelyet a tanár moderálhat, menedzselhet. Az így létrehozott felületek ösztönözhetik a diákokat az alkotó munkára.

Egyéb felhasználás:

mások vagy a tanár által létrehozott gyűjtemények médiaforrásként, hivatkozásként segíthetik a tanórákat;

a megosztott média előmozdíthatja a vizuális nevelést;

oktatási anyagok (pl. bemutató videók) is elhelyezhetőek egy ilyen felületen segítve a távtanulást, az önálló tartalomfeldolgozást.

Közösségi könyvjelzők

Ezek a szolgáltatások lehetővé teszik, hogy a felhasználó a weloldalak címét elmentse egy listába, így összegyűjtve a számára fontos információval bíró tartalmak elérhetőségeit. A könyvjelző minden egyes eleme kulcsszavakkal felcímkézhető, így létrehozva közöttük egyfajta csoportosítást. Közösségi szerepet akkor kap a könyvjelzőgyűjtemény, amikor azt megosztjuk másokkal. Ilyenkor a megosztott könyvjelzők és azok címkéi egy nagy közös halmazt alkotnak, tehát a felhasználó megtekintheti, hogy mások ugyanazon címke (kulcsszó) alatt milyen weboldalakat tárolnak. Ilyen módon az információkeresés sokszor hatékonyabb is lehet, mint ha pusztán keresőmotorokat használunk. Ugyanakkor rátalálhatunk olyan felhasználókra, akik hasonló témakörök iránt érdeklődnek, így gyűjteményüket érdemes figyelni, mert gyorsan juthatunk ezáltal friss információkhoz.

Kooperatív tanulás: a tanulók és a tanár saját könyvjelzőiket megosztva segíthetik egymást az információkutatásban, felhasználva az így kapott tartalmat például egy projektmunka során.

Kollaboratív tanulás: a tanár a tanulók segítségével létrehozza egy adott témakör könyvjelzőhalmazát, felépítve ezáltal az adott téma hivatkozásjegyzékét. A címkék segítségével az egyes forrásokat kategorizálhatjuk is.

Az adott tárgyhoz létrehozott könyvjelzőkészletet megoszthatjuk a tanulókkal, ezáltal létrehozva egy hivatkozási tudásbázist .

Fogalom- illetve elmetérkép-építő alkalmazások

A fogalomtérkép a fogalmakat és a közöttük fennálló kapcsolatrendszert ábrázolja, az elmetérkép vagy gondolattérkép pedig egy egyetlen központi fogalom köré épülő gondolatrendszert. A web alapú fogalomtérkép és elmetérkép-készítő programok segítségével közösségi ábrák is kialakíthatóak, ahol a résztvevők együtt építik meg a térképet.

Kooperatív tanulás: az egyes tanulók maguk készítik el a fogalomtérképeket, amelyeket később megoszthatnak a csoporttal.

Kollaboratív tanulás: a tanár megadhat egy adott témakört, és fogalomtérképének elkészítését a csoportra bízza.

A tanár az előre elkészített térképet megosztja a tanulókkal, esetlegesen erre az ábrára épülően további feladatokat adva.

RSS csatornák

Segítségükkel az egyes weboldalak tartalma anélkül olvasható, hogy az adott oldalt meglátogatnánk. Egységes felületen összegyűjthetjük a csatornákat, amelyeket különböző szempontok szerint csoportosíthatunk. Ennek köszönhetően egy adott oldal minden változásáról automatikusan értesülünk, és a változásokért nem kell ellátogatnunk az adott honlapra. Az így kapott tartalmakat egy közös felületen akár meg is oszthatjuk másokkal, szükség esetén megjegyzéssel ellátva. Kollaboratív vagy kooperatív munkára közvetlenül talán nem is használhatók, azonban közvetve, a csoportmunkát támogatva igen.

Néhány példa a használatra:

csoportmunka során (pl. wikialapú tartalomfeltöltés) lehetőség van arra, hogy a csoporttagok azonnal értesüljenek a projektmunkát ért változtatásokról;a tanár a kurzus szervezésével vagy tartalmával kapcsolatos fontos információkat publikálhatja ilyen csatornán keresztül;

a tanulók és a tanár is megoszthatják egymással a más csatornákból származó, a kurzus témájába illeszkedő cikkeket;

a tanár és tanulók is ajánlhatnak csatornákat a csoportnak tudásmegosztás céljából.

Természetesen a fentiek csak ízelítőül szolgáltak az egyes használható eszközökből és azok használatából. Értelemszerűen nemcsak önmagukban, hanem vegyesen alkalmazva is használhatjuk őket.

Egy picit távolabbról vizsgálva (nem eszközszinten) a tanulási folyamatokat, pár olyan a tanulást serkentő módszert próbálok bemutatni, amely kooperatív vagy kollaboratív alapokra épít. 12

Projektmunka

Segítségével a tanulók egyedi terméket, szolgáltatást vagy végeredményt hoznak létre. Olyan módszer ez, amely a tanulási folyamatba egy életszerű tevékenységet visz be. A jó projekt érdekes és jelentőségteljes a tanuló számára. Kérdésekből indul ki, és gyakran további kérdésekhez vezet. A tanár szerepe kezdeményező, ő indítja a projektet, segít a források megtalálásában, az eredmények értelmezésében. Fontos, hogy a tanulók magukénak érezzék a projektet. A projektmunka során a tanulók egyértelműen használhatják a web2-es eszközöket. Sőt, maga a projekt kimenete is lehet egy wiki vagy blog, esetleg különböző médiatárak. A projekt megvalósulhat kooperatív illetve kollaboratív alapokon. (lásd az egyes eszközöknél a különbséget).

Egymást tanító tanulók

A közösségi tanulás a tanítás-tanulás egyik legelőnyösebb formája. A tanulók magabiztosak lesznek, pozitívvá válik a tárgy iránti attitűdjük, erősebb lesz a munkamotivációjuk. A tanárnak ösztönöznie kell, hogy a tanulók megosszák egymással ismereteiket, melyhez a különböző megosztó alkalmazások lehetnek a segítségükre. Ugyanakkor a megosztás mellett hagyni kell, sőt támogatni, hogy váljanak egymás tutorává. A segítséget ne csak a tanártól várják, hanem tudásuk megosztásával segítsék egymást a feladatok, problémák megoldása során. Amennyiben csak egyszerű tudásmegosztás történik az egyes alkalmazásokkal, akkor még kooperatív tanulás zajlik. Abban a pillanatban, hogy a tanulók egymás tutorává, mentorává válnak a kooperatív tanulás átmegy kollaboratív tanulásba.

Együttműködő csoportok

Az első feladatokat általában a tanár adja, és a csoportok fokozatosan jutnak el oda, hogy később olyan problémákat oldjanak meg, amelyeket saját maguk vetnek fel. A tanár szerepe végig fontos, eleinte sokkal konkrétabb feladatkiírást alkalmaz, majd később már komplexebb problémafelvetéssel a diákok maguk teszik fel a kérdéseket, és keresik meg rá a választ. A módszer elősegíti a különböző hátterű tanulók közötti kapcsolatok kialakítását, a tanulási nehézségekkel küzdő tanulók integrálódását, és fejleszti a problémák együttműködő megoldási stratégiáinak kialakulását. A tanár a csoporton belül tanácsadó szerepet tölt be. A képzési rendszerek minden esetben lehetővé teszik csoportok kialakítását, a web2-es eszközök, mint pl. a wiki jelentős szerepet töltenek be egy kooperatív munkafolyamat kivitelezésében. Ahogy a kiírt feladatok egyre komplexebbek lesznek, a kooperatív csoportmunka úgy alakulhat át kollaboratívvá.

Kutatás

Napjaink tudásalapú társadalmában tapasztalati tanulásra van szükség: olyan környezetre, amely a tanulót vizsgálatokra ösztönzi, és eredményekhez segíti. A kérdésekre keresve a választ a diákok maguk jönnek rá a kutatás nehézségeire, és érzik át annak örömeit is. Nem beszélve arról, hogy közben a kérdéses ismeretterület törvényszerűségeit, összefüggéseit, tudáshálóját maguk térképezik fel, és alkotják meg a saját jelentéssel bíró hálózatukat. A kutatómunka során szerzett ismeretek sokkal tartósabbak, mint amit a külső (a tanár által közvetített) tudásminta magukévá tétele közben szerzettek. A kutatási folyamat fontos hátteréül szolgálhatnak a web2-es eszközök, amelyekben rendszerezhetik ismereteiket a tanulók úgy, hogy közben nem zárják el egymás elől eredményeiket, tehát az állandó visszajelzések segítségével építhetik tudáshálózatukat. A kutatás történhet egyedül úgy, hogy a tanuló közben kooperatív módon figyel a visszajelzésekre, illetve kollaboratív módon egy témát csoportosan kutatva.

Értékelés

A tanuló akkor vállal igazán felelősséget a saját tanulásáért, ha az elérendő célokat és annak kritériumait, illetve annak mértékét, hogy ezeket mennyire sikerült elérni, maga határozhatja meg. A tanulási folyamatba tehát mindenképpen bele kell építeni valamilyen értékelést. A kooperatív értékelés a munka végeztével történik csoportosan, míg kollaboratív munka esetén az értékelés már a munkafolyamat közben megtörténik, hiszen a közös tudásháló kialakítása folyamatos átértékelést kíván.

Mind a kollaboratív, mind pedig a kooperatív csoportos munka során fontos megjegyezni, hogy a tanárnak biztosítania kell a csoportválasztás szabadságát. Értelmetlen dolog ráerőltetni a szabadságot valakire, aki nem igényli azt. A tanulás szabadsága azt jelenti, hogy azok, akik nem akarnak élni a felkínált szabadsággal, "hagyományos", irányított oktatásban részesülhessenek. Azokat sem szabad kizárni, akik kényelmetlenül érzik magukat a szabadság légkörében. Mindamellett a "kaput" folyamatosan nyitva kell hagyni a számukra, mivel ők is a közösség, a tanulócsoport részei.

# data[].attributes.attachment_link.title
Duchon Jenő: Csoportos tanulás online környezetben

# data[].attributes.attachment_link.description
Kitágult világunk eredményeképpen könnyen ráakadhat az ember azokra a videó-összeállításokra, amelyekben tanulók hívják fel a figyelmünket arra, hogy ők már egy másik nemzedék, egy digitális nemzedék.[fn]Például: http://www.youtube.com/watch?v=_A-ZVCjfWf8, http://www.youtube.com/watch?v=dGCJ46vyR9o[/fn] Divatosan digitális bennszülötteknek hívjuk őket. Ugyan mindennap használjuk, alkalmazzuk az online környezetben rejlő lehetőségeket, mégsem gondolunk bele abba, diákjaink ugyanebben a környezetben élnek, és ők - mint mindent - ezt is sokkal intenzívebben élik meg.

# data[].attributes.headline
 Az online tanulás felváltja a tantermit? 

# data[].attributes.subject
 Az online tanulás felváltja a tantermit? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Több cikkben foglalkoztunk már a blogon ezzel a kérdéskörrel, most egy újabb értekezést találtunk a témával kapcsolatban, amit gondoltunk, megosztunk veletek.

A cikk írója abból az állításból indult ki, hogy az amerikai kisgyerekek komfortosabban érzik magukat egy érintőképernyős készülékkel a kezükben, mint zsírkrétával. Erre alapozva kérdezi, hogy mennyire lenne merész azt állítani, hogy a tantermi oktatást felváltja majd az online tanulás, tudva azokat a híreket, miszerint a MOOC platformok, online egyetemi kurzusok egyre szélesebb körben terjednek el?

Az internet-alapú oktatás a tananyag elsajátítását és a kurzus elvégzését illetően szolgál mind pozitív, mind negatív tapasztalatokkal, ugyanakkor egyre biztosabbá válhat, hogy a tantermi képzések folyamatában drámai változás következhet be.
Az online tanulás előnyei
Az internetes platformok lehetővé teszik, hogy helytől és időtől függetlenül intézzük el olyan ügyeinket, amelyek eddig személyes jelenlétet igényeltek - bevásárlás, banki ügyintézés, társkeresés, stb. Ezen interaktív folyamatokhoz kapcsolódik a tanulás, amely egyre nagyobb teret nyer online formában. Hogy miért is?

Megfizethető: több mint 300 előadás a Berkeley-n, Harvardon, MIT-n elérhető a YouTube-n, ingyen. Ezek a platformok ingyenesek a résztvevőknek, bárki számára hozzáférhetőek, és más platformok is olcsón elérhetőek a végfelhasználók számára.

Kényelmes: a tanulók bárhol, bárhonnan, bármikor elérhetik anyagaikat. Az online oktatási rendszer ezáltal sokkal kényelmesebb, mint a személyes jelenlétet kívánó tanulás. Emellett fórumok és online kommunikációs csatornák segítik a tanulókat a kurzusok elvégzése alatt.

Bárki számára elérhető: a magán főiskolák voltak azok, amelyek hamar elkezdték kihasználni az online oktatás adta lehetőségeket, leginkább azon tanulóikra volt ez jellemző, akik nem akartak már szervesen részt venni a felsőoktatás életében. A MOOC és egyéb más online felületek vonzzák a különböző motivációval és tapasztalatokkal rendelkező, tanulni vágyó embereket.

Testreszabható: az online tanulás sokkal nagyobb szabadságot nyújt a diákoknak abban, hol, mikor, mit, hogyan, és milyen mértékben tanuljanak. A Harvard és a MIT csatlakozott az EdX programjához, ahol 17 nyílt online kurzusra összesen 841 ezren jelentkeztek. Az emberek különböző indíttatásból álltak neki a kurzusoknak: volt, aki eddigi tanulmányait szerette volna elmélyíteni, volt, aki más szakterületen szeretett volna újabb tapasztalatokat gyűjteni.

Elősegíti a személyes fejlődést: A jövő munkáltatói a dinamikusan, gyorsan tanuló és fejlődő munkatársakat részesítik majd előnyben (Thunderbird Online). Ha figyelembe vesszük, hogy az online tanulás egyre inkább a vállalati tanulási folyamatok szerves részévé válik, mint tanulási eszköz, a fenti állítás igaznak tekinthető.
Mit üzennek a számok?
2012-ben 6,7 millió tanuló végzett el legalább egy online kurzust, 32%-uk felsőoktatásban tanul. Az adatok 9,3 %-os növekedést mutatnak évről évre, ami az online kurzusokra történő beiratkozást illeti, ami szám alacsony az elmúlt 10 évet tekintve, ugyanakkor még mindig magasabb, mint az évről évre a felsőoktatásba jelentkező hallgatók növekedési üteme.

Ám ahhoz képest, hogy a beiratkozások száma növekszik az online kurzusokra, megdöbbentő adatokkal szolgálhat az EdX felmérése: a tanulók 95 %-a hagyja abba a kurzust, mielőtt bizonyítványt/oklevelet szerzett volna annak elvégzéséről. Szakértők szerint ez nem feltétlen ok az aggodalomra. Nagyon fontos az, hogy a tanulók valamilyen sikert érjenek el az online tanulással, nagyobb részét fejezzék be, mint amennyit ők szerettek volna, illetve hogy több tudást sajátítsanak el, mint amiről gondolták volna, hogy elfogják.
Online tanulás az oktatási intézmények keretein kívül
Az online tanulás nem csak az egyetemisták körében népszerű. A YouTube-n rengeteg oktatóvideóval találkozunk, legyen szó nyakkendőkötésről, vagy különböző kártyatrükkök elsajátításáról.
Ugyanakkor egyre több web-alapú tanfolyam áll rendelkezésünkre különböző szektorokban (pl. tanulhatunk a napenergia telepítésének mikéntjéről is vagy a pálinkafőzésről ), és egyre könnyebben szerezhetünk meg a kurzusok elvégzésével különböző tanúsítványokat is.

A vállalatok is látják az e-learning előnyeit, éppen ezért egyre nagyobb mértékben a személyi jelenlétet kívánó képzésről az online tanfolyamok elvégzésére billen át a mérleg.
E-learning vs. tantermi képzés
Mindig is lesznek olyanok, akik jobban fogják szeretni a hagyományos, személyes jelenlétet követelő, tantermi oktatást, a papíralapú tankönyveket, dolgozatokat, mint az online kurzusokat, vagy az e-bookokat. A pedagógiai eszközök változásával a jövő tanulóinak dolgoznia kell azon, hogy megmaradjanak a hagyományos tanulási módszerek, amikhez esetenként ragaszkodnak. Ám az, ha a tanulást érintő technológiai innovációkat egy egyetem tegyük fel, nem alkalmazza, hátrányosan befolyásolhatja-e az intézmény hosszú távú fenntarthatóságát?

Szakértők szerint igen. Ráadásul, az sem elképzelhetetlen, hogy az elkövetkezendő 10-15 évben a felsőoktatási intézmények alsó 25%-a összeolvad vagy el fog tűnni - „bomlasztó innováció", fogalmazhatnánk az e-learning esetében.

Az iskolák mind a hagyományok, mind pedig az újítások, az innováció központjai. A leginkább járható útnak egyelőre a blended learning tűnik, mely ötvözi a személyes és online tanulást.

Az e-learning területén a versenytársak is folyamatosan fejlődnek, kísérletezgetnek, sikereket érnek el és elismerést kapnak. Miközben egyre szélesebb körben terjed el az online tanulás, az oktatási intézmények sem tudják egyértelműen megmondani, hogy a diákok az osztálytermi képzést, vagy a szabadabb, nyitottabb mozgásteret engedő e-learninget részesítik előnyben.

# data[].attributes.attachment_link.title
Az online tanulás felváltja a tantermit?

# data[].attributes.attachment_link.description
Több cikkben foglalkoztunk már a blogon ezzel a kérdéskörrel, most egy újabb értekezést találtunk a témával kapcsolatban, amit gondoltunk, megosztunk veletek. A cikk írója abból az állításból indult ki, hogy az amerikai kisgyerekek komfortosabban érzik magukat egy érintőképernyős készülékkel a kezükben, mint zsírkrétával.

# data[].attributes.headline
 The Theary and Practice of Online Learning

# data[].attributes.subject
 The Theary and Practice of Online Learning

# data[].attributes.attachment_link.title
The Theory and Practice of Online Learning

# data[].attributes.attachment_link.description
Neither an academic tome nor a prescriptive 'how to' guide, The Theory and Practice of Online Learning is an illuminating collection of essays by practitioners and scholars active in the complex field of distance education. Distance education has evolved significantly in its 150 years of existence.

# data[].attributes.headline
:A digitális oktatási kultúra kihívásai és lehetőségei

# data[].attributes.subject
:A digitális oktatási kultúra kihívásai és lehetőségei

# data[].attributes.attachment_link.title
A digitális oktatási kultúra kihívásai és lehetőségei

# data[].attributes.headline
 Hogyan lesz az oktatás digitális Magyarországon? 

# data[].attributes.subject
 Hogyan lesz az oktatás digitális Magyarországon? 

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitális Konferencia 2017 - Horváth Ádám: Hogyan lesz az oktatás digitális Magyarországon?

# data[].attributes.attachment_link.title
A digitális kultúra jövője - interjú Rab Árpáddal

# data[].attributes.attachment_link.description
Rab Árpád szociológus az InfoParlament találkozóján mondta el véleményét az online zaklatással, és a digitális kultúrával kapcsolatban. A kerekasztal-beszélgetések főbb témája a kiberbiztonság volt, amely nagyban meghatározza majd a digitális kultúránk jövőjét is.

# data[].attributes.headline
Információs társadalom és oktatás, az oktatási kultúra változása

# data[].attributes.subject
Információs társadalom és oktatás, az oktatási kultúra változása

# data[].attributes.attachment_link.title
Információs társadalom és oktatás, az oktatási kultúra változása 2014. február 19.

# data[].attributes.headline
 A digitális oktatási kultúra kihívásai és lehetőségei

# data[].attributes.subject
 A digitális oktatási kultúra kihívásai és lehetőségei

# data[].attributes.attachment_link.title
A digitális oktatási kultúra kihívásai és lehetőségei

# data[].attributes.attachment_link.description
Mint minden oktatási formának, ennek is vannak előnyei és hátrányai, melyeket nem szabad figyelmen kívül hagyni. Mivel saját tapasztalattal is rendelkezem, így azokat az előnyöket és hátrányokat sorolnám fel, melyekkel felnőtt tanulók is találkozhatnak. Előnyei: Az e-learning alkalmazkodik a felnőttek életviteléhez, saját időbeosztás alapján tanulhatnak. Rugalmas, nincsenek térbeli és időbeli korlátok.

# data[].attributes.headline
 A digitális környezet, mint a tanulás elsődleges közege

# data[].attributes.subject
 A digitális környezet, mint a tanulás elsődleges közege

# data[].attributes.attachment_link.title
Pap Dalma - A digitális környezet, mint a tanulás elsődleges közege.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Molnár Pál - Számítógéppel támogatott együttműködő tanulás online közösségi hálozatos környezetben.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Lénárd András - A digitális kor gyerekei.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Kovács Ilma - Új tanulási és tanítási kultúra.pdf

# data[].attributes.headline
Mesterségek és elvárások - elektronikus tanulás

# data[].attributes.subject
Mesterségek és elvárások - elektronikus tanulás

# data[].attributes.attachment_link.title
Kovács Ilma - Mesterségek és elvárások - elektronikus tanulás.pdf

# data[].attributes.headline
 Az elektronikus tanulás egyre változatosabbá válik

# data[].attributes.subject
 Az elektronikus tanulás egyre változatosabbá válik

# data[].attributes.attachment_link.title
Kovács Ilma - Az elektronikus tanulás egyre változatosabbá válik.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Komenczi Bertalan - Elektronikus tanulási környezetek sajátosságai.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Juhász Erika - Szabó József - Kulturális tanulás.pdf

# data[].attributes.headline
Az elektronikus eszközökkel támogatott tanulás mint lehetőség

# data[].attributes.subject
Az elektronikus eszközökkel támogatott tanulás mint lehetőség

# data[].attributes.attachment_link.title
Hain Ferenc - Hutter Ottó - Kugler Judit - Az elektronikus eszközökkel támogatott tanulás mint lehetőség.pdf

# data[].attributes.headline
 Diszlexia, a tanulás-tanítás és a tudományok a digitális kultúrában

# data[].attributes.subject
 Diszlexia, a tanulás-tanítás és a tudományok a digitális kultúrában

# data[].attributes.attachment_link.title
Gyarmathy Éva - Diszlexia, a tanulás-tanítás és a tudományok a digitális kultúrában.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Forgó Sándor - Az új média és az elektronikus tanulás.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Benedek András - Tanulás és tudás a digitális korban.pdf

# data[].attributes.headline
The Digital Competence Framework for Citizens

# data[].attributes.subject
The Digital Competence Framework for Citizens

# data[].attributes.attachment_link.title
The Digital Competence Framework for Citizens.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Mads Jakob Kirkebaek - Xiang Yun Du and Annie Arrup Jensen - Teaching-and-learning-culture.pdf

# data[].attributes.headline
Hogyan használjuk a közösségi médiát az oktatásban?

# data[].attributes.subject
Hogyan használjuk a közösségi médiát az oktatásban?

# data[].attributes.attachment_link.title
Megan Poore_Hogyan használjuk a közösségi médiát az oktatásban.pdf

# data[].attributes.headline
Tanítás és tanulás elektronikus környezetben

# data[].attributes.subject
Tanítás és tanulás elektronikus környezetben

# data[].attributes.attachment_link.title
DUCHON_Jenő - Tanítás és tanulás elektronikus környezetben.pdf

# data[].attributes.headline
Tanulás és tanítás az információs társadalomban

# data[].attributes.subject
Tanulás és tanítás az információs társadalomban

# data[].attributes.attachment_link.title
Bessenyei István - Tanulás és tanítás az információ társadalomban 201 oldal.pdf

# data[].attributes.headline
A digitális kultúra hatása az emberi viselkedésre a gramifikáció példáján keresztül

# data[].attributes.subject
A digitális kultúra hatása az emberi viselkedésre a gramifikáció példáján keresztül

# data[].attributes.attachment_link.title
Rab_Arpad - A digitális kultura hatása az emberi viselkedésre a gramifikáció példáján keresztül.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Komenczi Bertalan - Elektronikus tanulasi kornyezetek kutatasai_pdf.pdf