# data[].attributes.body
Eventyrene er bygget på hjemme - ude hjemme modellen, hvilket passer perfekt med Freuds model.

Hjemme - Hovedkrakarteren befinder sig i samvittigheden, lytter til sit overhoved - Gør hvad der er rigtigt.

Ude -
Hovedkarakteren er i sin udvikling, personen adlyder ikke beskeden fra før, men bevæger sig ud i sine fortrængte drifter.

Hjemme -
Hovedkarakteren er kommet tilbage i sikkerhed, personen har belært sig noget nyt, efter at have været bevæget sig ud i de fortrængte drifter - Nu befinder hovedkarakteren sig i sikkerhed, som modellen siger i det bevidste.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Folkeeventyr er nært beslægtede med folkeviser, og kendetegnes ved at være mundtligt overførte fortællinger som bl.a blev fortalt af omrejsende historiefortællere. Derfor udviklede og ændrede historierne sig ofte, når de blev fortalt og genfortalt fra mund til mund.
Det betyder også, at der ikke er nogen der ved, hvem der i første omgang har fundet på historierne, eller hvor og hvornår.
I 1800-tallet blev mange af disse eventyr skrevet ned (såkaldte bogeventyr), som især brødrende Grimm var kendte for.

Det er to undergenrer i folkeeventyr: trylleeventyr og skæmteeventyr.

Skæmteeventyr Skæmteeventyr omfatter især historier der gør grin med de svage og de dumme. Disse historier er ofte sjove, og indeholder ikke noget overnaturligt. Disse historier gør ofte grin med de "store" i samfundet, stereotyper, eller egnsbefolkninger (fx Molbo historierne.)

Trylleeventyr
Trylleventyrindeholder overnaturlige væsner, magiske egenskaber og genstande. Igennem et kompliceret handlingsforløb udsættes en ung, fattig helt/heltinde for umenneskelige prøvelser, men med hjælp fra overnaturlige væsner opnår de en præmie, som oftest består i et rigt og lykkeligt ægteskab.
Her kan nævnes eksempler som: Askepot og Prins Hvidbjørn.

Fællestræk for folkeeventyr
Fælles for folkeeventyr er, at de er bundet til en række faste fortælleregler:

1. De indledes og afsluttes på en nogenlunde bestemt måde.
Indledes med " der var engang", og slutningen er lukket og lykkelig, oftest afsluttes der med "... og de levede lykkeligt til deres dages ende ".

2. Der er en "helt" og en skurk/modstander.
Fx i Hans og Grethe, vil heltene være Hans og Grethe, og skurken/modstanderen vil være heksen.

3. 3-7-9 er vigtige tal.
Et klassisk eksempel herpå ville være Guldlok og de tre bjørne, hvor Guldlok besøger tre bjørne, spiser af tre skåle, sidder i tre stole, sover i tre senge, hvilket også giver tre ting, hun gør.

4. Sproget er relativt enkelt.
Det er oftest uden troper(billedsprog), ironiske udtryk eller flertydige sproglige udtryk, men med mange gentagelser. Dette begrundes ved, at eventyr dengang skulle kunne forstås af jævne (uuddannede mennesker).

5. Der er tit magi med i eventyrene.
Dette ses ofte i form af trolde, hekse, trylleri, overnaturlige kræfter osv. fx i Rapunzel er der en heks, og Rapunzels hår er så langt at man kan kravle op af det.

6. Eventyrene handler tit om modsætninger.
God/ond, rig/fattig, smuk/grim. Fx i Snehvide kan modsætninger som smuk/grim nævnes. I Klodshans kan rig/fattig eller klog/dum nævnes, og i Askepot kan god/ond nævnes.

7. Personerne og stederne er aldrig beskrevet i detaljer.
Der bruges mest stereotyper som "den fattige bondesøn", "den smukke kongedatter" eller "slottet langt, langt borte".

8. Folkeeventyr foregår kronologisk.
Det vil sige, at man aldrig eller sjældent ser tilbage på tidligere hændelser.

9. Folkeeventyr er ofte bygget op om symboler.
Fx kan dragen være et symbol på ondskab, eller den hvide kjole kan være et symbol på uskyld osv.

# data[].attributes.attachment_link.description
Folkeeventyr er nært beslægtede med folkeviser, og kendetegnes ved at være mundtligt overførte fortællinger som bl.a blev fortalt af omrejsende historiefortællere. Derfor udviklede og ændrede historierne sig ofte, når de blev fortalt og genfortalt fra mund til mund. Det betyder også, at der ikke er nogen der ved, hvem der i første omgang har fundet på historierne, eller hvor og hvornår.

# data[].attributes.body
KONTRAKT .
hoved person lover at gøre noget specielt
KONTRAKT BRUD
person over holer ikke sin aftale
UDE.
personen er væk fra hans komfort zone
PRØVE/UDFORDRING
personen møder en mur
KONTRAKT genetablering.

# data[].attributes.body
Folkeeventyr er blevet genfortalt mundtligt i hundreder af år, inden de blev skrevet ned. Ingen kender de oprindelige forfattere.

# data[].attributes.body
Du får ikke noget præcist at vide om, hvor det foregår."Rødhætte" foregår fx i en skov. Det er ikke en bestemt skov, og du får ingendetaljerede beskrivelser af skoven.

# data[].attributes.body
miljødet i folkeeventyr er ikke over dekorejet det er simpelt
der er ikke unødvendigt  detaljer

# data[].attributes.body
Folkeeventyret blev oprindeligt fortalt mundtligt. Folkeeventyrene kunne ændre sig fra gang til gang, når de blev genfortalt. Derfor opstod der forskellige versioner af de samme eventyr.

# data[].attributes.body
Brødrene grimm har skrevet mange folkeeventyr ned og de mest kende er Rødhætte, Tonerose og Snehvide

# data[].attributes.body
kunsteventyr er skrevet ned af forfattere

# data[].attributes.body
Individuelle temaer er en persons udvikling i eventyr. Det kan være en grådig og ond person der drager på rejse, og kommer tilbage gavmild og god

# data[].attributes.body
Et universelt tema kunne være kærlighed. Det er noget vi alle kende til, og temaerne går igen

# data[].attributes.headline
Kunsteventyr skrives faktisk stadigvæk i dag

# data[].attributes.subject
Kunsteventyr skrives faktisk stadigvæk i dag

# data[].attributes.body
De fleste folkeeventyr følger kompositionen hjemme - ude - hjemme

# data[].attributes.body
De mest brugte, og mest originale tal i forbindelse med eventyr, er tallene: 3, 7, 9 og 12.

# data[].attributes.body
Flade karakterer møder man oftest i folkeeventyr, og det er når en karakter er simpelt beskrevet, som fx "pigen var smuk"

# data[].attributes.body
Tingseventyr er når et eventyr indeholder levende dyr eller ting.

# data[].attributes.headline
H.C Andersen skrev en hel masse eventyr i perioden romantikken.

# data[].attributes.subject
H.C Andersen skrev en hel masse eventyr i perioden romantikken.

# data[].attributes.body
Det er når forfatteren leger med sproget. Gør det magisk

# data[].attributes.headline
H.C. Andersen og Adam Oehlenschläger blve meget facinerede af eventyr midt i Romantikken

# data[].attributes.subject
H.C. Andersen og Adam Oehlenschläger blve meget facinerede af eventyr midt i Romantikken

# data[].attributes.body
H.C Andersen skrev mange eventyr og er nok verdens mest kendte eventyrforfattere.

# data[].attributes.headline
Ingen kender de oprindelige forfattere til folkeeventyr

# data[].attributes.subject
Ingen kender de oprindelige forfattere til folkeeventyr

# data[].attributes.body
Forfatteren kan lege med de traditionelle eventyrtræk.

# data[].attributes.body
De skrev mange af folkeeventyrene ned

# data[].attributes.headline
I 1800-tallet begyndte folkemindesamlere at indsamle og nedskrive folkeeventyr for at sørge for, at eventyrene ikke gik tabt.

# data[].attributes.subject
I 1800-tallet begyndte folkemindesamlere at indsamle og nedskrive folkeeventyr for at sørge for, at eventyrene ikke gik tabt.

# data[].attributes.body
det kan være at Eventyr starter for det meste med "Der var engang" og slutter med "og de levede lykkeligt til deres dages ende".

# data[].attributes.headline
Komposition: Komposition betyder opbygning. Det bruges om opbygningen af fx et maleri eller en tekst. For en roman kunne det være: en indledning, en konfliktoptrapning, en løsning og en slutning.

# data[].attributes.subject
Komposition: Komposition betyder opbygning. Det bruges om opbygningen af fx et maleri eller en tekst. For en roman kunne det være: en indledning, en konfliktoptrapning, en løsning og en slutning.

# data[].attributes.body
Ofte har hovedkarakteren modstandere og hjælpere.

# data[].attributes.headline
I folkeeventyr er det ofte flade karakterer. Fx prisnesser, trolde…

# data[].attributes.subject
I folkeeventyr er det ofte flade karakterer. Fx prisnesser, trolde…

# data[].attributes.headline
Tingseventyr: Ting er hovedpersoner med menneskelige egenskaber. H.C. Andersen Den standhaftige tinsoldat er et tingseventyr. Tingseventyr er en undergenre til kunsteventyr.

# data[].attributes.subject
Tingseventyr: Ting er hovedpersoner med menneskelige egenskaber. H.C. Andersen Den standhaftige tinsoldat er et tingseventyr. Tingseventyr er en undergenre til kunsteventyr.

# data[].attributes.headline
Trylleeventyr: Magi og overnaturlige væsener spiller en afgørende rolle. H.C. Andersens Fyrtøjet regnes for et trylleeventyr.

# data[].attributes.subject
Trylleeventyr: Magi og overnaturlige væsener spiller en afgørende rolle. H.C. Andersens Fyrtøjet regnes for et trylleeventyr.

# data[].attributes.body
filmklip

# data[].attributes.headline
Vidste du, at ...Danmark i udlandet er kendt som ”the fairy tale country”? Det betyder eventyrlandet, og det skyldes, at mange kun har hørt om Danmark, fordi H.C. Andersen var dansker.

# data[].attributes.subject
Vidste du, at ...Danmark i udlandet er kendt som ”the fairy tale country”? Det betyder eventyrlandet, og det skyldes, at mange kun har hørt om Danmark, fordi H.C. Andersen var dansker.