# data[].attributes.body
Velika zadaća-link 6

# data[].attributes.attachment_link.title
Applied Behavior Analysis (ABA) | Autism Speaks

# data[].attributes.attachment_link.description
What is aba therapy? Click here to learn about applied behavior analysis and how it works.

# data[].attributes.body
Velika zadaća-link 5

# data[].attributes.attachment_link.description
Change in diet dramatically helped couple's son

# data[].attributes.body
Velika zadaća-link 4

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svake godine, 18. lipnja, obilježava se Dan ponosa osoba sa autizmom. Da bismo znali kako pristupiti tretiranju djeteta s autizmom, najprije moramo znati o kakvom je poremećaju riječ te kako ga prepoznati. I ovdje vrijedi pravilo - čim ranije se počne s tretmanom, rezultati će biti bolji.

Autizam se javlja u ranom djetinjstvu, do treće godine života, a riječ je o stanju koje traje cijeli život. No, pravovremenim prepoznavanjem, dijagnosticiranjem i stručnim multidisciplinarnim djelovanjem u suradnji s roditeljima može se postići velik napredak. Djeca s autizmom izuzetno su ranjiva skupina djece s posebnim potrebama. Bez tjelesnih obilježja po kojima bi mogli biti prepoznati, zbog još nedovoljno razvijenog sustava skrbi i neorganiziranosti službi u Hrvatskoj, ponekad ostaju neprepoznata i do četvrte godine života te sa zakašnjenjem dobivaju stručnu pomoć. Osnovna je značajka djece s poremećajem iz spektra autizma njihova sklonost osamljivanju i povlačenju, nedovoljna interaktivnost s okolnim svijetom. I sama riječ autizam dolazi od grčke riječi autós što znači sam.

Djeca s autizmom ne reagiraju na druge stvari i ljude. Oni ne pokušavaju uhvatiti pogled drugog djeteta kako bi mu skrenuli pozornost na igračku ili neku drugu stvar

Prvi se simptomi javljaju već u prvom mjesecu života. Tada djeca ispoljavaju bizarne pokrete, refleks sisanja je slab, ne smiju se, ali i ne plaču. Razvoj govora kasni, a kada se on i razvije, nije adekvatan danoj situaciji. Postoji veliki deficit u razumijevanju vremena i prostora te tendencija da upotrebljavaju senzorne informacije osjeta dodira, opipa i mirisa, izbjegavajući informacije koje se dobivaju putem osjeta vida i sluha.

Tri karakteristike za dijagnozu

abnormalno socijalno ponašanje,

abnormalne komunikacije i

prisutnost repetetivnih i vrlo smanjenih aktivnosti.

Kod dijagnostike autizma najznačajnija je nesposobnost uspostavljanja socijalnih odnosa s drugim ljudima. Nedostatak interesa za socijalne odnose i razumijevanje socijalnih odnosa pokazuje da sva djeca s autizmom nisu "u svom vlastitom svijetu". Neka od njih spontano prilaze ljudima, ali često samo kako bi ostvarili neku repetetivnu radnju, kao što je dodirivanje tuđe odjeće ili kose ili postavljanja pitanja. Djeca s autizmom ne reagiraju na druge stvari i ljude. Oni ne pokušavaju uhvatiti pogled drugog djeteta kako bi mu skrenuli pozornost na igračku ili neku drugu stvar. Mnogi navode da djeca s autizmom izbjegavaju kontakt pogledom, no ona samo kraće promatraju (to se odnosi i na pogled u oči). Izražavanje emocija kod djece s autizmom vrlo je različito. Većina pokazuje emocije ljutnje, straha, radosti ili žalosti, ali u situacijama kad normalni ljudi to ne bi osjećali. Vrlo im je teško razumjeti emocije drugih ljudi te imaju problem s odazivnosti prema ljudima i primjećivanju ljudi.

Govor kod djece s autizmom

Ili previše govore ili kasneNeka djeca s autizmom koja govore imaju bogat rječnik, čak mogu imati opsesivan interes za riječi. Druga vrlo kasno progovore. Nerazvijen govor na uzrastu od pet godina upozorava na lošiju prognozu, ali ima djece s autizmom koja počinju govoriti poslije pete godine.

>>S obzirom na to da razne teškoće vezane uz ADHD otežavaju djetetovo svakodnevno funkcioniranje, posljedično se mogu javiti i dodatne teškoće.<<

Vrlo je važno uključiti dijete što prije u terapiju koja uključuje rad tima stručnjaka (neuropsihijatar, psiholog, logoped, medicinska sestra, muzikoterapeut, profesor tjelesnog odgoja i socijalni radnik). Svaka terapija ima za cilj poticanje razvoja djeteta. Najbolji rezultati se postižu ako je tretman započet na ranom uzrastu ( prije 3. ili 4. godine), što upozorava na veliki značaj rane dijagnostike i ranog tretmana.

Sam ishod također ovisi i o razini sposobnosti samog pojedinog djeteta, prisutnosti tj. odsutnosti pridruženih bolesti, stupnju razvoja govora i obiteljske situacije u kojoj dijete živi. Vrsta tretmana se prilagođava svakom djetetu pojedinačno i vrlo je važan način na koji se ona primjenjuje, s mnogo strpljenja, u dobroj i toploj atmosferi i uz realna očekivanja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Na vrijeme prepoznajte autizam i pomozite svom djetetu

# data[].attributes.attachment_link.description
Svake godine, 18. lipnja, obilježava se Dan ponosa osoba sa autizmom. Da bismo znali kako pristupiti tretiranju djeteta s autizmom, najprije moramo znati o kakvom je poremećaju riječ te kako ga prepoznati. I ovdje vrijedi pravilo - čim ranije se počne s tretmanom, rezultati će biti bolji.

# data[].attributes.body
Velika zadaća-link 3

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mnoga djeca s poremećajem iz autističnog spektra mogu pokazivati odstupanja u razvoju još dok su bebe, što se posebno odnosi na njihove društvene i komunikacijske vještine. Zbog toga što djeca s autizmom počinju sjediti, puzati i hodati na vrijeme, manje očita odstupanja u razvoju kao što su grimase, igra uloga i komunikacija često prođu neopaženo. Uz razlike u kašnjenju govora i ponašanju, roditelji mogu primijetiti i razlike u odnosu djeteta prema svojim vršnjacima.

Simptomi, njihova količina, pa i intenzitet mogu značajno varirati od slučaja do slučaja.
Socijalne razlike kod djeteta s poremećajem iz autističnog spektra:

vrlo malo ili uopće ne uspostavlja kontat očima

ne reagira na roditeljev osmijeh ili druge izraze lica

ne prati predmete koje mu roditelj pokazuje

ne pokazuje roditeljima predmete kada želi da ih oni vide

ne donosi igračke da ih pokaže roditeljima

vrlo često nema odgovarajuće izraze lica

ne može razaznati po izrazu lica što roditelj misli ili želi da ono napravi

ne pokazuje empatiju prema drugima

ne može uspostaviti prijateljstvo ili je nezainteresino za uspostavljanje prijateljstva

Komunikacijske razlike kod djeteta s poremećajem iz autističnog spektra

Ne pokazuje prstom na predmete kako bi pokazalo potrebu za tim predmetima

ne izgovara niti jednu riječ u dobi od 16 mjeseci

ponavlja za drugima riječi ili rečenica bez razumijevanja značenja (eholalija)

ne reagira na dozivanje imenom, ali reagira na druge zvukove

krivo koristi zamjenice, najčešće drugima kaže "ja", a za sebe "ti"

često izgleda kao da niti ne želi komunicirati

ne započinje razgovor ili ga ne može nastaviti

ne koristi igračke kako bi prikazalo ljude u stvarnom životu, te se ne igra uloga

vrlo dobro ponavlja pokazano - posebice brojeve, slova i TV reklame

može izgubiti već stečene vještine, kao npr. govor (regresija) što se najčešće događa u dobi između 15 i 24 mjeseci života

Razlike u ponašanju kod djeteta s poremećajem iz autističnog spektra (ponavljajuće i opsesivno ponašanje)

vrti se, ljulja, prepliće prste, dugo hoda na prstima ili maše rukama (stereotipno ponašanje)

voli rutine, redoslijed i rituale. Ne voli promjene

zaokupirano je svega s nekoliko i neuobičajenih aktivnosti, te je u stanju istu stvar ponavljati kroz cijeli dan

igra se sa dijelom igračke, a ne cijelom (npr. vrti kotač kamiona)

čini se kao da ne osjeća bol

može biti neosjetljivo ili preosjetljivo na mirise, zvukove, svjetlo, teksture i dodir

neobična upotreba vida ili pogleda, gleda u predmet iz čudnih kuteva

Kako razlikovati dijete s poremećajem iz autističnog spektra od tipično neurorazvijenog djeteta

dijete tipičnog neurorazvoja okrene glavu kada ga se pozove imenom

dijete s poremećajem se neće okrenuti niti nakon nekoliko poziva imenom, dok će s druge strane reagirati na druge zvukove

dijete sa kašnjenjem u govoru će pokazivati predmete, koristiti izraze lica i geste kako bi nadomjestilo nedostatak govora

dijete s poremećajem iz autističnog spektra neće pokušavati nadomjestiti izostanak govora ili će govor biti ograničen na eholaliju

dijete s tipičnim neurorazvojem će dijeliti osjećaje s roditeljima kada na primjer donese crtež

dijete s poremećajem iz autističnog spektra će donijeti predmet roditelju, ali neće ga gledati u oči i dijeliti osjećaje, niti oduševljenje u zajedničkoj igri

Vjerujte svojem instiktu
Ukoliko imate sumnje u način na koji se vaše dijete igra, uči, govori, ponaša ili kreće razgovarajte sa djetetovim pedijatrom. Zapamtite da vi najbolje poznajete svoje dijete i da su vaše sumnje važne. Zajedno ćete s pedijatrom pronaći najbolji način kako da pomognete svom djetetu. Ako niste sigurni u savjete pedijatra potražite drugo mišljenje. Nemojte čekati. Brza reakcija danas može donijeti veliku razliku sutra.

Informacije u ovom članku ne bi se smjele koristiti kao zamjena za mišljenje pedijatra. Da bi se što uspješnije postavila dijagnoza poremećaja iz autističnog spektra potreban je multidisciplinarni pristup, te što objektivnija dijagnostička sredstva. Prvi korak je upoznavanje pedijatra sa poteškoćama. Ovisno o poteškoćama, nadalje je potrebno provesti različite pretrage te uključiti i druge specijaliste koji bi trebali raditi kao tim da shvate što nije u redu (psiholog, logoped, neuropedijatar, dječji psihijatar itd.). Tijekom obrade mogu se koristiti i dijagnostičke metode poput EEG-a, MR snimanja, testiranja sluha, te laboratorijska, genetska, imunološka i metabolička testiranja.
izvorni članak

# data[].attributes.attachment_link.title
Koji su rani znakovi poremećaja iz autističnog spektra

# data[].attributes.attachment_link.description
Mnoga djeca s poremećajem iz autističnog spektra mogu pokazivati odstupanja u razvoju još dok su bebe, što se posebno odnosi na njihove društvene i komunikacijske vještine. Zbog toga što djeca s autizmom počinju sjediti, puzati i hodati na vrijeme, manje očita odstupanja u razvoju kao što su grimase, igra uloga i komunikacija često prođu neopaženo.

# data[].attributes.body
Velika zadaća-link 2

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Osnovna obilježja autizma

Autizam je 4 puta češći u dječaka nego u djevojčica.

Osnovni simptomi poremećaja su nedostatak emocionalnih odgovora prema ljudima i stvarima, nedostatak verbalne i neverbalne komunikacije, osobito poremećaj u razvoju govora, bizarnosti u ponašanju i stereotipije. Poremećaji se manifestiraju u ranom djetinjstvu i nisu izlječivi. Autizam određujemo prvenstveno kao razvojni poremećaj, a njegova prezentacija mijenja se ovisno o dobi i životnom iskustvu. Procjenjuje se da u Europskoj zajednici populaciju osoba s poremećajima iz autističnog spektra čini oko milijun osoba od 375 milijuna stanovnika. Prevalencija u dječaka je 4 puta veća nego u djevojčica. Poremećaj je nađen na svim razinama inteligencije, međutim 70-80% slučajeva funkcionira na značajno nižoj razini intelektualnog i adaptivnog funkcioniranja. Sljedeći pridruženi problem je epilepsija, koja se javlja kod svake treće osobe sa autizmom.

2. Oštećenje verbalne i neverbalne komunikacije

Neki nemaju razvijen govor, drugi su prividno rječiti, no svima nedostaje sposobnost da vode obostranu dvosmjernu razmjenu i komunikaciju.

Neki nemaju razvijen govor, drugi su prividno rječiti, no svima nedostaje sposobnost da vode obostranu dvosmjernu razmjenu i komunikaciju. Stil i sadržaj njihovih jezičnih vještina je osebujan, uključujući izmišljanje riječi, reverziju zamjenica i eholaliju koja se manifestira kroz ponavljanje riječi ili kraćih rečenica npr. Na upit "Jesi li gladan?" dijete ogovara "Jesi li gladan?". Emocionalne reakcije na verbalno i neverbalno obraćanje su neodgovarajuće. Razvoj govora u autističnih osoba može biti prekinut ili u regresiji. Repertoar ekspresije i regulacije emocija je različit, ponekad ograničen, a katkada pretjeran.

3. Sužen repertoar interesa i ponašanja

Aktivnost mašte je oštećena, što koči i ograničava njihovu sposobnost razumijevanja namjera i emocija drugih ljudi.

Aktivnost mašte je oštećena, što koči i ograničava njihovu sposobnost razumijevanja namjera i emocija drugih ljudi. U nekim slučajevima javlja se pojava pretjerane maštovitost, no to se rijetko događa. Autistične osobe također imaju ograničene sposobnosti anticipiranja onog što se može dogoditi kao i savladavanja prošlih događaja. Mnoga djeca sa autizmom razvijaju specifične interese ili preokupacije neobičnim sadržajima, a u mnogim slučajevima javlja se neuobičajena preosjetljivost ili neosjetljivost na pojedine podražaje. Nadalje obično pridružena nespecifična obilježja uključuju: anksioznost, poremećaje spavanja i obrasca hranjenja, gastrointestinalne smetnje, silovite napade bijesa nerijetko s autoagresivnim ponašanjem. Pored varijacija na planu ponašanja, također postoji ogromna raznolikost u razini mentalnog funkcioniranja koja se kreće od prosječne, čak natprosječne inteligencije do teških intelektualnih poteškoća. Kod tri četvrtine slučajeva autizma istodobno postoji i intelektualno oštećenje.

Specifičnosti u odrasloj dobi, prava i potrebe osoba s autizmom

Stabilna okolina i nastavak poučavanja omogućuju napredovanje odraslih osoba, čak i onih za koje takva predviđanja nisu očekivana u odnosu na funkcioniranje u djetinjstvu i ranoj adolescenciji.

Doba adolescencije definira se kao period dostizanja određene zrelosti, samostalnosti s preuzimanjem odgovornosti. Većina autistične djece zadržava oznake autizma u adolescentnoj dobi. Zbog razvoja i promjene kliničke slike, često s adolescencijom dolazi do destabilizacije donekle stabilne ličnosti. U mnogo slučajeva čini se da adolescencija može biti produžena i znatno se protezati u kasne dvadesete. Na kraju tog perioda, u odrasloj dobi (kronološki gledano), većina osoba postaje smirenija i stabilnija, iako njihove autistične osobine ostaju. Stabilna okolina i nastavak poučavanja omogućuju napredovanje odraslih osoba, čak i onih za koje takva predviđanja nisu očekivana u odnosu na funkcioniranje u djetinjstvu i ranoj adolescenciji.

Potrebe odraslih osoba s autizmom

Osnovno je načelo Povelje da ljudi s autizmom trebaju imati ista prava i povlastice kao i cijela europska populacija, ostvarive na primjeren način i u najboljem interesu osoba s autizmom. Posebno se ističe njihovo pravo na slobodan i ispunjen život do granica njihovih mogućnosti.

Radi osmišljavanja programa habilitacije, rehabilitacije i edukacije za odrasle osobe s autističnim poremećajima potrebno je odrediti koje općeljudske i posebne potrebe on mora obuhvatiti. Međunarodno udruženje Autizam-Europa je na kongresu održanom u Den Haagu 1992. godine donijelo Povelju o pravima osoba s autizmom (prijevod UZAH, 2001). Osnovno je načelo Povelje da ljudi s autizmom trebaju imati ista prava i povlastice kao i cijela europska populacija, ostvarive na primjeren način i u najboljem interesu osoba s autizmom. Posebno se ističe njihovo pravo na slobodan i ispunjen život do granica njihovih mogućnosti.

Potrebe odraslih osoba s autizmom općenito se dijele u 3 osnovne skupine:

1. osobne potrebe, uključujući socijalne i emocionalne potrebe (briga o sebi, zdravlje, fizičke potrebe, razvoj interesa i / ili hobija);

2. potrebe pojedinaca unutar neposredne okoline - obitelji i institucije (razvijanje tolerancije i prihvaćanja drugih, prepoznavanje potreba drugih i sposobnost komuniciranja s drugima, iako u ograničenoj jednostavnoj kontekstualnoj interakciji);

3. potrebe pojedinaca u široj okolini (često zbog netolerantnog odnosa okoline nužno je da ove osobe razviju što viši stupanj samostalnosti kako bi mogle koristiti sadržaje koje im ta sredina nudi).

Zaključak

Autizam određujemo prvenstveno kao razvojni poremećaj, a njegova prezentacija mijenja se ovisno o dobi i životnom iskustvu. Osnovni simptomi poremećaja su nedostatak emocionalnih odgovora prema drugim osobama , nedostatak verbalne i neverbalne komunikacije uz prisutnost specifičnih oblika ponašanja. S ciljem postizanja određene kvalitete tretmana za osobe s autizmom neophodno je predvidjeti bazične uvjete koje resursna Ministarstva nepotpuno sagledavaju:

odgovarajuće prostorne uvjete za njihov smještaj, boravak i terapijsku intervenciju;

posebne, individualno prilagođene zdravstveno obrazovne i socijalne programe;

stručno osposobljene i motivirane profesionalce.

Nažalost, nismo ni svjesni u kako teškim prostornim uvjetima uz minimalna izdvajanja društva stručno i profesionalno rade stručnjaci kojima ne manjka motivacija. Prijeko je potrebna veća senzibilizacija društva za rješavanje svakodnevnih problema s kojima se suočavaju djelatnici i klijenti. Poboljšanje izvođenja rehabilitacijskih programa moguće je samo uz zadovoljavanje gorenavedenih uvjeta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Autizam je 4 puta češći u dječaka nego u djevojčica. Osnovni simptomi poremećaja su nedostatak emocionalnih odgovora prema ljudima i stvarima, nedostatak verbalne i neverbalne komunikacije, osobito poremećaj u razvoju govora, bizarnosti u ponašanju i stereotipije. Poremećaji se manifestiraju u ranom djetinjstvu i nisu izlječivi.

# data[].attributes.body
Velika zadaća-link 1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autism, or autism spectrum disorder (ASD), refers to a broad range of conditions characterized by challenges with social skills, repetitive behaviors, speech and nonverbal communication. According to the Centers for Disease Control, autism affects an estimated 1 in 36 children in the United States today.

We know that there is not one autism but many subtypes, most influenced by a combination of genetic and environmental factors. Because autism is a spectrum disorder, each person with autism has a distinct set of strengths and challenges. The ways in which people with autism learn, think and problem-solve can range from highly skilled to severely challenged. Some people with ASD may require significant support in their daily lives, while others may need less support and, in some cases, live entirely independently.

Several factors may influence the development of autism, and it is often accompanied by sensory sensitivities and medical issues such as gastrointestinal (GI) disorders, seizures or sleep disorders, as well as mental health challenges such as anxiety, depression and attention issues.

Signs of autism usually appear by age 2 or 3. Some associated development delays can appear even earlier, and often, it can be diagnosed as early as 18 months. Research shows that early intervention leads to positive outcomes later in life for people with autism.

# data[].attributes.attachment_link.description
What is autism spectrum disorder (asd)? Click here to read the definition, learn about different types of autism and how to help autistic kids.

# data[].attributes.body
Rezultat ovog upitnika je također istinit, ali manje stvari govori o meni za razliku od prvog, u ovom su upitniku pitanja na koja sam morala više razmišljati.

# data[].attributes.body
Slažem se sa rezultatom ovog upitnika ličnosti, na neka pitanja mi je bilo dosta teško odgovorit jer nisam nikad razmišljala o tim stvarima, ali rezultat ovog upitnika je razumljiviji od drugog i bolje me opisuje

# data[].attributes.body
Dok sam istraživala ličnosti pronašla sam zanimljiv video o podvojenoj ličnosti. Pomoću ovog videa sam shvatila kako je teško živjeti s takvim problemima i kako to utječe na kvalitetu života.

# data[].attributes.attachment_link.title
The Woman with the Split Personality Who Stalked Herself for 4 Years | The Oprah Winfrey Show | OWN