# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מכתב אחד קצר ששלח בשנת 1917 שר החוץ הבריטי, ארתור ג'יימס בלפור, ריגש את העם היהודי כולו באותם זמנים והפך את חלום המדינה היהודית לקרוב מתמיד. המכתב הרשמי נשלח בעיצומה של מלחמת העולם הראשונה, אל נשיא ההסתדרות הציונית בבריטניה, הלורד ליונל רוטשילד. הוא אמר בלשון רשמית ש"ממשלת הוד מלכותו רואה בעין יפה הקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל."

המכתב נקרא "הצהרת בלפור" (Balfour declaration). הוא היה ההישג המדיני הציוני הגדול ביותר עד אותה עת. אימפריה בינלאומית מכירה באופן מסוים בזכות היהודית על ארץ ישראל. וואו!

אמנם העובדה שהאימפריה הבריטית מכירה בפעם הראשונה בארץ ישראל כביתו הלאומי של העם היהודי הייתה רק מילים, אך בעיני התומכים בתנועה הציונית היא הייתה משמעותית מאד והיסטורית. זו הפעם הראשונה מאז הגלו הרומים את היהודים לפני כ-2000 שנה, שבה מכיר כוח אימפריאלי משפיע באזור, בזכות כלשהי של היהודים על ארץ ישראל.

החשיבות של ההצהרה גדלה בזכות העובדה שבריטניה הייתה קרובה לכיבוש מלא של ארץ ישראל. אמנם לא הובהר בבירור מהי אותה "ישות יהודית מדינית בארץ ישראל", אך ההצהרה על הישות הזו פתחה פתח להמשך המסע הציוני ונתנה "רוח גבית" למפעל הציוני.

המכתב הזה, מאת האימפריה העולמית החשובה שהייתה באותן שנים בתהליך של כיבוש ארץ ישראל מהתורכים ששלטו בה שנים רבות, לא נכתב סתם. הוא היה שיאו של תהליך מדיני-פוליטי ארוך ומייגע, שבו לחצו מנהיגים ציוניים את ממשלת בריטניה לקבל הצעה שהגישה ההנהגה הציונית. הוא היה גם ההצלחה הראשונה מסוגה, מאז התחיל הרצל את המסע הציוני, להכרה בשאיפות הלאומיות של היהודים בארץ ישראל. סימן קטן אך משמעותי מבחינה סמלית.

יום פרסום ההצהרה, 2 בנובמבר, הפך בשנים הראשונות ליום חשוב ביותר לתנועה הציונית. נהגו אז לחגוג אותו בטקסים בארץ ישראל ובקהילות יהודיות בעולם. באותה תקופה אף ספרו את השנים מאז יום הצהרת בלפור, לציון של תאריכים ואירועים שקרו בארץ ישראל. על מצבת אליעזר בן יהודה, למשל, מופיע מועד מותו "מאז הצהרת בלפור".

אגב, הדמות המרכזית בהפעלת הלחץ והשתדלנות הפוליטיים הייתה ד"ר חיים ויצמן, מדען יהודי בריטי ולימים הנשיא הראשון. ממשלת בריטניה העריצה את ויצמן בשל הישגיו המדעיים, שכן אלו סייעו באופן משמעותי ליכולתה של בריטניה לנצח במלחמת העולם הראשונה. את הכבוד הרב שרחשה לו המנהיגות הבריטית תעל וייצמן בתבונה לכיוון הפוליטי של תרומה למפעל הציוני.
הנה סיפורה של הצהרת בלפור:

הסבר על החשיבות של ההצהרה והלקח ממנה:

מצגת וידאו שמסבירה בצורה מקורית את הצהרת בלפור:

וכמה שנים אחר כך, כשבא הלורד בלפור לבקר בארץ ישראל:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
האימפריה הבריטית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תולדות ישראל

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לילדים

# data[].attributes.attachment_link.title
מהי הצהרת בלפור?

# data[].attributes.attachment_link.description
מה הייתה הצהרת בלפור? מכתב אחד קצר ששלח בשנת 1917 שר החוץ הבריטי, ארתור ג'יימס בלפור, ריגש את העם היהודי כולו באותם זמנים והפך את חלום המדינה היהודית לקרוב מתמיד. המכתב הרשמי נשלח בעיצומה של מלחמת העולם הראשונה, אל נשיא ההסתדרות הציונית בבריטניה, הלורד ליונל רוטשילד.

# data[].attributes.body
הבריטים כבשו את ארץ ישראל מידי העות'מאנים בשנת 1917 במסגרת מלחמת העולם הראשונה והחזיקו בה עד שנת 1948. החל משנת 1920 השליטה שלהם קיבלה גיבוי בין לאומי מ"חבר הלאומים" שקבע מנדט בריטי על ארץ ישראל. בועידת בסאן רמו ב1922 אימץ בר הלאומים את עקרונות "הצהרת בלפור" שקבעה כי בארץ יוקם בית לאומי לעם היהודי ולשם כך השלטון יסייע ליהודים ולהתיישבות היהודית בארץ. הוא יכיר בסוכנות כנציגת העם היהודי ובעברית כשפה רשמית לצד הערבית והאנגלית. מנגד נקבע גם כי יובטחו זכויותיהם ומעמדם של שאר חלקי האוכלוסייה. המתח בין שתי המגמות הללו ליווה את שלטון המנדט הבריטי לאורך כל ימיו. המנדט דאג לביטחון, משפט ותשתיות בסיסיות.

במהלך תקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל זכתה התנועה הציונית להצלחה והיישוב גד מ56 אלף בשנת 1918 ל600 אלף בסוף 1947. תחת שלטון המנדט הבריטי הוקמו עשרות יישובים חדשים ובהם קיבוצים, מושבים, מושבות וערים. היישוב הצליח להקים רשתות חינוך נרחבות, ארגוני סייוע לעבודים ולמהגרים וכוח צבאי. שלטון המנדט הבריטי ב1920, הכיר בהסתדרות הציונית כנציגת היהודים ואפשר לה לקבוע את העולים מתוך מכסה שהקצה.

# data[].attributes.headline
החלטת האו"ם כט' בנובמבר 1947- החלטה 181

# data[].attributes.subject
החלטת האו"ם כט' בנובמבר 1947- החלטה 181

# data[].attributes.attachment_link.title
סיפור ההצבעה: כ"ט בנובמבר 1947

# data[].attributes.headline
מלחמת העצמאות - שלב א

# data[].attributes.subject
מלחמת העצמאות - שלב א

# data[].attributes.attachment_link.title
מלחמת העצמאות שלב א-לבגרות

# data[].attributes.headline
ואז.... נתקבלה ההחלטה המכרעת בראשותו של...

# data[].attributes.subject
ואז.... נתקבלה ההחלטה המכרעת בראשותו של...