# data[].attributes.body
Af Maria Sommer Nielsen

Mit fokuspunkt i min eksamensportfolio er mikroorganismer og rengøring i hjemmet hos borgeren. Jeg har desuden valgt at særligt fokusere på køkkenet som det rum som centrum for opretholdelsen af hygiejnen, det vil sige at der til hvert læringsmål er eksempler relateret til køkkenet.
Mine udvalgte læringsmål til dette emne er:
1)  Jeg har kendskab til forskellige typer af mikroorganismer
2) Jeg ved, hvad værnemidler er, og hvornår de skal anvendes
3) Jeg kan vælge de rigtige rengøringsmidler alt efter den givne opgave. Jeg kender til kemikaliesikkerhed
Udover de tre læringsmål, har portfolien også et perspektiveringspunkt: Fiktivt scenaire med en borger

# data[].attributes.headline
1)  Jeg har kendskab til forskellige typer af mikroorganismer 

# data[].attributes.subject
1)  Jeg har kendskab til forskellige typer af mikroorganismer 

# data[].attributes.body
a. Hvorfor skal jeg kende til forskellige mikroorganismer?
Når vi som SSA'er kommer ud i borgerens hjem og skal udføre rengøring, er det netop mikroorganismer og deres udbredelse, som vi ved hjælp af rengøring forhindrer. Det er også vigtigt at kunne vejlede borgeren om korrekt hygiejneadfærd i forhold til mikroorganismer, så de ikke gør sig selv syge ved eksempelvis at spise fordærvet mad. Netop dette emne vil være en perspektivering sidst i opgaven.

b. Hvilke typer mikroorganismer findes der?
Man inddeler mikroorganismer i fire grupper: Svampe, bakterier, parasitter og virus. Jeg fokuserer i denne portfolie på to af disse: Bakterier og Svampe.

c. Fakta om bakterier
Bakterier er encellede organismer med en stærk cellevæg. De kan ikke ses med det blotte øje, og måler bare 0,005 mm. Ved formering deler cellerne sig. Bakterier vokser i antal ved at dele sig. Efter 20 minutter kan de dele sig igen. Så fordoblingstiden er 20 minutter. Bakterier har brug for de rette livsbetingelser for at eksistere. De er glade for vand og salt. Dog kan nogle bakterier tåle udtørring. De trives bedst ved temperaturer mellem  35-37 grader celsius, og dør ved høje temperatur. Derudover skal pH værdien være over 7. Vores borgere kan være blevet smittet af bakterier via eksempelvis fødevarer som opbevares ved for høje temperaturer, og via fødevarer som ikke er blevet tilstrækkeligt varmebehandlet.

d. Fakta om svampe
Svamp kan angribe både fødevarer, hjemmet og vores egne kroppe. Svampe kan godt lide varme og fugtige miljøer. De formerer sig ved at danne sporer, hvilket er det, vi kender som mug/skimmelsvamp. Dette kaldes sporedannelse, og fungerer ligesom et frø. Skimmelsvamp som mug sender tråde, også kaldt "hyfer", ned gennem maden. Det er derfor ikke nok at bare skære mugpletten på brødet af, da trådene kan nå længere ned, end vi kan se med det blotte øje!
Svamp i hjemmet kan forebygges ved at opretholde et sundt indeklima, og i tilfælde af svamp på kroppen, sørge for at borgeren tørrer sig grundigt efter bad (i alle hudfolder).

e. Kan bakterier og svampe være nyttige?
Ja! Begge typer mikroorganismer kan have nyttige funktioner for mennesker.
Eksempler på nyttige bakterier er mælkesyrebakterier i kroppen, vaccinationer (svækkede bakterier), og i fødevarer, fx. yoghurt, ost, pølser og vin.
Svampes nyttige egenskaber er at få brød til at hæve, spiselige svampe som for eksempel kantereller, skimmelsvampe på skimmeloste, antibiotika og insulin.

f. I køkkenet
Vi skal sørge for at lufte godt ud og opretholde et godt indeklima i køkkenet, så vi undgår svamp ved fx vindueskarmen. Vi skal også sørge for at mindske mængden af mikroorganismer ved jævnlig rengøring, særligt der hvor vi laver mad såsom på køkkenbordet og komfuret, hvor der fx kan være bakterier forårsaget af gamle madrester. Det er også vigtigt, at fødevarer bliver opbevarede ved korrekt temperatur, og kasseres eller bliver spist inden de bliver for gamle.

# data[].attributes.headline
2) Jeg ved, hvad værnemidler er, og hvornår de skal anvendes. 

# data[].attributes.subject
2) Jeg ved, hvad værnemidler er, og hvornår de skal anvendes. 

# data[].attributes.body
a. Hvorfor skal jeg kende til værnemidler?
Værnemidler er udstyr der anvendes for at beskytte dig selv i arbejdet. Det er vigtigt for SSA'ere at have kendskab til de forskellige former for værnemidler. De er en stor hjælp i det daglige arbejde i og med at de beskytter os over for mikroorganismer i borgerens hjem, og samtidig gør vores arbejde nemmere og mere effektivt, da vi ved brug af værnemidler ikke nødvendigvis skal anvende vand og sæbe hele tiden for at beskytte os selv.

b. Hvilke typer værnemidler findes der?

Eksempler på værnemidler:
- Handsker
- Plastforklæder
- Skoovertræk
- Engangsmasker

c. Hvornår anvendes der værnemidler, og hvilke er de mest anvendte i hjemmeplejen?  Værnemidler skal anvendes hvis du kan blive våd eller at du kan blive synligt snavset.
Ofte anvendte værnemidler i ældreplejen, og deres funktion:
Handsker:
- anvendes v risiko for kontakt med kropsvæsker – spyt, opkast, blod, urin, afføring og hvor hænderne kan blive
synligt forurenede
- Ved toiletbesøg, nedre toilette, optørring af kropsvæsker, kontakt m sår/forbindinger, hjælp til børstning af tænder/tandprotese

Engangsforklæde:
- Ved tæt kontakt med borgeren (hjælp m toiletbesøg mm) og hendes ejendele, fx vasketøj og sengetøj, kan et engangsforklæde være en god idé.

d. I køkkenet
I køkkenet vil vi anvende handsker, da vi kan gøre rent med opvaskemiddel (service til opvask) og universalrengøring (diverse overflader i køkkenet). Handsker kan også være gavnlige hvis jeg for eksempel skal rydde op i borgerens køleskab, og derved får kontakt med fødevarer der muligvis er for gamle.

# data[].attributes.headline
3) Jeg kan vælge de rigtige rengøringsmidler alt efter den givne opgave. Jeg kender til kemikaliesikkerhed. 

# data[].attributes.subject
3) Jeg kan vælge de rigtige rengøringsmidler alt efter den givne opgave. Jeg kender til kemikaliesikkerhed. 

# data[].attributes.body
a. hvorfor skal jeg kende til rengøringsmidler og kemikaliesikkerhed?
For at kunne udføre en professionel og effektiv rengøring i borgerens hjem, skal SSA'er naturligvis vide, hvilke midler man opnår dette med. Man skal udrydde mikroorganismernes livsbetingelser og fjerne snavs korrekt, så det er vigtigt at vide hvilke rengøringsmidler der duer til dette formål.
At kende til kemikaliesikkerhed gør, at vi ligesom værnemidlerne beskytter os selv i arbejdet, så vi for eksempel ikke ødelægger vores hud eller indånder giftige dampe - men også for at skåne borgeren og dennes hjem.

b. Hvilke typer rengøringsmidler anvendes der i hjemmeplejen?
De fleste kommuner anbefaler at personalet kun anvender følgende miljøvenlige rengørings midler:
- Universalrens
- Opvaskemiddel
- Husholdningseddike
- Toiletrens
Ved miljøvenlige midler skal produktet være enten mærket med Svanen eller EU blomsten. Det betyder, at der er tilsat så få skadelige kemikalier til produktet som muligt, og at produktet er biologisk nedbrydeligt.

c. Hvornår bruger man hvilke typer rengøringsmidler?
Det rengøringsmiddel, du bruger, afhænger af, hvilken type snavs, du har med at gøre.
Der er to typer snavs
Organisk snavs:
Stammer bl.a. fra fedt, olie, madrester, urin, opkast og hudfedt. Fælles for organisk snavs er, at det nedbrydes med tid, det er altså "organisk nedbrydeligt".
Uorganisk snavs:
Snavs der for eksempel indeholder kalk, rust, ler/jord. Denne type snavs nedbrydes ikke over tid.
Til organisk snavs skal der bruges basiske rengøringsmidler som har en pH-værdi på 7 eller derover. Til uorganisk snavs skal der bruges sure rengøringsmidler som har en pH-værdi under 7.

d. Hvad skal jeg vide i forhold til kemikaliesikkerhed?
Det er vigtigt at læse etiketten på rengøringsmidlerne og følge instruktionerne herpå, såsom at avende de anbefalede værnemidler, når man anvender rengøringsmidlet. Derfor skal man også altid bruge rengøringsmidler i deres originale emballage! Bland aldrig rengøringsmidler sammen, idet der kan opstå en farlig kemisk reaktion.

e. I køkkenet
Som sagt vil vi anvende handsker her, fordi vi arbejder med rengøringsmidler med faremærkninger (opvaskemiddel og universalrens). De har faremærkningen "sundhedsfare", hvilket indikerer at produkterne kan irritere huden og øjnene.
I køkkenet møder man både organisk snavs såsom olie og madrester, samt uorganisk snavs såsom kalk.

# data[].attributes.body
Svend og leverpostej med mugpletter: et dilemma
https://kemi.taenk.dk/bliv-groennere/mug-paa-din-mad-hvad-goer-du