# data[].attributes.attachment_link.title
The Traveling Bird Feeder - Relax With Squirrels & Birds ( 1 Hour )

# data[].attributes.headline
Postavljanje hranilica za  ptice u školskom dvorištu naše škole :)

# data[].attributes.subject
Postavljanje hranilica za  ptice u školskom dvorištu naše škole :)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
UDRUGA BIOM poziva građane da se uključe u projekt 'Ptice oko nas'. Cilj projekta je pomoći pticama da lakše prezime zimu i to postavljanjem hranilica za ptice u zagrebačkim parkovima.
"Odlučili smo prve hranilice postaviti u parku Ribnjak, na Trgu Petra Svačića i Trgu Ivana Mažuranića. Ako bude zainteresiranih volontera hranilice možemo postaviti i u drugim parkovima", piše na službenim stranicama Udruge.
Hranilice i hranu osigurava BIOM, a punjenje hranilica se provodi jednom dnevno, na smjenu i u periodu koji se volonteri međusobno dogovore.
Prvi sastanak volontera će se održati 22. prosinca 2015., a točan termin možete saznati putem e -maila na kojem se možete prijaviti za volontiranje. Kontakt: ptice@biom.hr.

UDRUGA BIOM poziva građane da se uključe u projekt ´Ptice oko nas´. Cilj projekta je pomoći pticama da lakše prezime zimu i to postavljanjem hranilica za ptice

Izvor: Poziv volonterima za sudjelovanje u zimskom hranjenju ptica - Index ljubimci
Poziv volonterima za sudjelovanje u zimskom hranjenju ptica - Udruga BIOM/a>

# data[].attributes.attachment_link.title
Poziv volonterima za sudjelovanje u zimskom hranjenju ptica - Index ljubimci

# data[].attributes.attachment_link.description
UDRUGA BIOM poziva građane da se uključe u projekt 'Ptice oko nas'. Cilj projekta je pomoći pticama da lakše prezime zimu i to postavljanjem hranilica za ptice u zagrebačkim parkovima. "Odlučili smo prve hranilice postaviti u parku Ribnjak, na Trgu Petra Svačića i Trgu Ivana Mažuranića.

# data[].attributes.headline
Ekološki otisak - mjera ljudskog utjecaja na prirodne resurse

# data[].attributes.subject
Ekološki otisak - mjera ljudskog utjecaja na prirodne resurse

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PRIJE POČETKA
Sve veća briga oko globalnog zatopljenja i bezbroj istraživanja o tome što sve utječe na globalno zatopljenje i ekološku katastrofu koju mnogi biolozi najavljuju javila se i potreba da svaki pojedinac bude odgovoran za onaj dio koji zagađuje.

Više nije dovoljno prstom upirati u kompanije iz kojih se dimi ili koje bacaju otpad tamo gdje ne treba. Svijest o globalnom zatopljenju zahtjeva da prvo pogledamo u vlastito domaćinstvo i ponašanje kako bi promjenom svojih navika utjecali i na gospodarstvo. Da bi nam to olakšali razni stručnjaci razvili su nekoliko modela pomoću kojih možemo izračunati svoj neslavni doprinos globalnom zatopljenju te koji nam pokazuju što sve utječe na globalno zatopljenje u našem osobnom životu.

Ukupna količina stakleničkih plinova (ugljičnog dioksida, metana, dušičnog oksida, klorofluorougljika tj. freona i dr.) proizašla iz našeg svakodnevnog života i rada naziva se "otisak ugljika" (eng. carbon footprint). Izborima i odlukama u svakodnevnom životu - odabirom načina transporta, prehrambenim i potrošačkim navikama, stvaranjem i zbrinjavanjem otpada, na poslu i kod kuće - svatko od nas proizvodi štetne emisije stakleničkih plinova koji uzrokuju klimatske promjene.

Najčešće radimo stvari iz navike, bez mnogo razmišljanja kako to utječe na prirodu, okoliš i društvo u cjelini. Promjenom potrošačkih navika i ustaljenih obrazaca ponašanja svi mi možemo puno učiniti da smanjimo emisije stakleničkih plinova i očuvamo stabilnu klima za buduće naraštaje.

Koristeći kalkulator CO2 izračunajte svoj "otisak ugljika", saznajte kolika je ukupna potrošnja energije u vašem kućanstvu kroz godinu dana te koliko kao pojedinci svojim svakodnevnim djelovanjem proizvodimo ugljičnog dioksida i ostalih stakleničkih plinova. Osim toga, provjerite kako možete smanjiti potrošnju energije, a time i štetne emisije u atmosferu, te kako uštedjeti na mjesečnim računima.
POPIS POTREBNOG MATERIJALA I OPREME - PRIBORA
POSTUPAK
Ekološki otisak najlakše ćete izmjeriti pomoću tkzv. kalkulatora za izračun ekološkog otiska. Obzirom da su danas takvi kalkulatori dostupni na internetu, za to će vam biti potrebno računalo i internetska veza.
Ekološki otisak je indikator kojim mjerimo utjecaj ljudi na planet. Računa se u globalnim hektarima pri čemu tragamo za odgovorom koliko je potrebno površine da zadovoljimo sve naše potrebe (energija, transport, hrana, otpad, infrastruktura, voda i drugo). Zbog svoje praktičnosti i primjenjivosti, ekološki otisak je pogodan za računanje na individualnoj razini, na razini grada, regije, države ili cijelog svijeta pa i na razini firme, škole ili neke druge ustanove gdje radimo.

Ekološki otisak računamo tako da našu potrošnju (otisak) stavljamo u odnos s ponudom (biokapacitetom) naše planete. Ukoliko je otisak neke populacije veći od biokapaciteta određenog područja tada kažemo da smo u ekološkom minusu. Na globalnoj razini u 2008. godini smo bili u ekološkom minusu od 0,4gha, što znači da kao čovječanstvo živimo iznad održivosti planete i sposobnosti njenih ekoloških sustava da nadoknade i apsorbiraju sve što potrošimo i sav otpad koji ostavljamo iza sebe.

Prema istraživanjima agencije GFK Hrvatski građani u velikoj se mjeri slažu da su klimatske promjene činjenica, čak više od trećine građana vjeruje da je prava slika još gora nego što ju stručnjaci prikazuju. No još uvijek mnogi ne poduzimaju ništa da bi doprinijeli smanjenju zagađenja i smanjili posljedice globalnog zatopljenja. Ukoliko ne znate na koje sve načine zagađujete i na kojim poljima svog života možete smanjiti zagađenje izračunajte vlastiti footprint i pogledajte gdje pretjerujete. Zapamtite u najviše možete uštedjeti u svom vlastitom domaćinstvu!
Na internetu postoje mnogi kalkulatori za izračun ekološkog otiska. Preporučamo da se koristite kalulatorom UNDP-a i Centra za održivu ekonomiju (CSE).

UNDP: http://www.undp.hr/show.jsp?page=100914
CSE - http://www.myfootprint.org/en/visitor_information/

MOŽE I JEDNOSTAVNIJE

Sa Knejine radionice ekološkog otiska..
ZA ONE KOJI ŽELE VIŠE
Ekološki otisak?
To je površina zemlje potrebna za proizvodnju hrane, energije i drugih dobara potrebnih da bi se zadržao sadašnji visoko-potrošački način života.
On se mjeri u hektarima i pokazuje koliko je svakome od nas, odnosno pojedinom gradu ili državi, potrebno površine da zadovolji svoje potrebe u hrani, stanovanju, energiji, transportu ili zbrinjavanju otpada.

Što se sve uključuje u izračun ekološkog otiska?

Površina obradive zemlje sa zasađenim biljkama potrebnim za konzumiranje

Površina ograđene zemlje koja se koristi za uzgoj stoke

Površina šuma koje se koriste za sjeću drva i izradu papira

Površina mora koja se koristi za ribolov

Površina koja se koristi za izgradnju stanova, kuća i ostalih zgrada

Površina šuma potrebnih za apsorbiranje ugljičnog monoksida

Ekološki deficit?
Neke države troše više ekoloških resursa nego što postoji unutar njihovih granica. Znači da one imaju ekološki deficit. Zbog toga one moraju uvoziti ekološke resurse koji im nedostaju ili moraju iskorištavati svoje resurse iznad granica regeneracije.
Države sa manjim ekološkim kapacitetom od raspoloživog imaju pozitivan ekološki deficit. Međutim preostali kapacitet često se koristi za izvoz dobara, a ne čuva se kao rezerva.

Trenutno stanje u Svijetu?

Trenutni biokapacitet planete omogućava da svi zadovoljimo sve svoje potrebe na 1,8 ha

Trenutno trošimo resurse i proizvodimo otpada na 2,2 ha

Globalni ekološki minus je 0,4 ha!

Zagađenje?
Analizirajući na koji način su biolozi izračunali trenutno zagađenje možemo vidjeti i na koje sve načine zagađujmo planet:

1. Prvu skupinu zagađenja čine aktivnosti kojima ispuštamo CO2 u atmosferu kao transport i energija koju trošimo u kućanstvu - takozvani Carbon footprint (ugljični otisak) koji čini nešto više od četvrtine globalnog zagađenja, ali zbog velikog utjecaja na klimatske promjene o njemu se najviše priča

2. Druga skupina se zove Food footprint (otisak hrane) i izaziva najviše kontroverzi. Naime zagađenje koje se javlja u ovoj skupini odnosi se na intenzivan poljoprivredni uzgoj čije su posljedice trovanje zemlje pesticidima i umjetnim gorivima što smanjuje plodnost tla. U preporukama za smanjenje ovog zagađenja mnogi preporučaju hranu iz ekološkog uzgoja poglavice iz lokalne sredine (jer je utrošeno manje transporta), te niz drugih stvari kao što su proizvodi s manje pakiranja, manje mesa i sl. S obzirom da velike industrije sele svoje poljoprivredne proizvodnje u manje razvijene zemlje i sve više ulažu u intenzivnu poljoprivredu sasvim je jasno zašto ovaj dio ukupnog otiska nailazi na najviše kritika. Koliko je zapravo važan ovaj dio za smanjenje zagađenja govori i sama činjenica da ova skupina čini gotovo trećinu sveukupnog utroška resursa i zagađenja

3. Treća skupina je kućni otisak. Uštede su ipak najlakše u vlastitom kućanstvu gdje su i najmanja zagađenja. Štednja vode, korištenje ekoloških materijala i proizvoda za čišćenje dio su aktivnosti koje mogu smanjiti zagađenje u skupini Housing footprint.

4. Posljednja skupina, Goods and services footprint, direktno od svakog pojedinca zahtjeva da razmišlja o proizvodima koje kupuje te kako se on osobno ponaša u svojoj okolini. Prekomjerna potrošnja jedan je od problema zagađenja u ovoj skupini, jer je gomila smeća koje bi trebalo odvajati i reciklirati. Ovaj „osobni otpad" čini gotovo 30% ukupnog zagađenja planeta!

LINKOVI I KORISNE INFORMACIJE
Saznajte što je ekološki otisak, izračunajte svoj, provjerite kako ga možete smanjiti i upoznajte se sa nizom ostalih korisnih savjeta.

Složeniji i detaljniji kalkulatori za izračun ekološkog otiska na engleskome jeziku: http://www.myfootprint.org/ i http://www.ecologicalfootprint.com/

Napomena: korišteni materijali sa http://www.pomakonline.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Kako izračunati ekološki otisak | Pika i prijatelji

# data[].attributes.attachment_link.description
PRIJE POČETKA Sve veća briga oko globalnog zatopljenja i bezbroj istraživanja o tome što sve utječe na globalno zatopljenje i ekološku katastrofu koju mnogi biolozi najavljuju javila se i potreba da svaki pojedinac bude odgovoran za onaj dio koji zagađuje. Više nije dovoljno prstom upirati u kompanije iz kojih se dimi ili koje bacaju otpad tamo gdje ne treba.