# data[].attributes.body
A népvándorlás a 4. századtól a 10. századig tartó hatalmas, észak-déli és kelet-nyugati népmozgást jelent, amelyet elsősorban éghajlati okok magyaráznak. Voltak akik a szárazságot hozó felmelegedés elől menekültek. A keletről így megkezdődő nomád vándorlás lavinaszerű népmozgást indított el.

# data[].attributes.body
Harcra került sor a légiók és a gótok között, s ez utóbbiak 378-ban katasztrofális vereséget mértek a birodalomra. A császár is elesett. Utódja, Theodosius megengedte, hogy a gótok szövetségesként letelepedjenek a határoknál. 395-ben a birodalmat kettéosztotta egy nyugati és egy keleti részre.

# data[].attributes.body
A feudális szolgáltatások alóli mentesülés és a földesúri joghatóságtól való megszabadulás a polgárság létrejöttéhez vezetett.
Ők a városok lakóivá váltak, ahol különféle kiváltságaik voltak pl.: szabad bíró - és plébánosválasztás, egyösszegű adózás és megadatott nekik az önigazgatás joga is.
A középkori városoknak sajátos politikai rendszere az önkormányzat, azaz kommuna volt.

# data[].attributes.body
kommuna: főleg középkori városok polgárainak vagy kisebb mezővárosok parasztjainak önálló közössége, akik a földbirtokosoktól önkormányzati jogokat harcoltak ki.

# data[].attributes.body
A városokban az azonos mesterséget űző emberek céhekbe tömörültek, hogy együtt termelékenyebbek és sikeresebbek legyenek. Szigorú előírások (céhszabályok) övezték körül a munkát pl.: tilos volt a verseny, korlátozni kellett egy adott termék mennyiségét, ha sokan foglalkoztak vele, a sok azonos céh miatt a minőségi munka létfontosságú volt. A munkát a céhmester irányította, azonban ahhoz hogy valaki ezt a tisztséget megkapja nagyon rögös volt az út ( inasévek, legényévek, tanulmányi út, mestermunka ).

# data[].attributes.body
Az egyházi államot vezető pápák erősödése ellentétet hozott létre Konstantinpollyal szemben. 1054-ben a kereszténység kettészakadt: Róma vezette a katolikus-, Konstantinápoly edig az ortodox egyházat.

# data[].attributes.body
céh: azonos mesterséget űző iparosok ( kézművesek ) érdekvédelmi szervezete

# data[].attributes.body
A XI-XII. században valóságos technikai forradalom bontakozott ki. Széles körben elterjedtek olyan eszközök, amik hatékonyabbá tették a termelést pl.: rokka, lábítós szövőszék, bütykös tengely, vízimalmok. A vízimalmokat nemcsak a gabona őrlésére használták, hanem az ipar számos területén is: kohászatban, textiliparban, még az érceket összezúzó kalapácsokat is hajtották vele.

# data[].attributes.body
Olyan személy, aki vallási fogadalmat tett, és a világtól való elvonult életet él, egyedül vagy más személyekkel. Kolostorokban éltek, rendkívül szigorú szabályok szerint.

# data[].attributes.body
Szent Benedek alapította szerzetes rend (Monte Cassino, 529), az egyik legismertebb. Regulája a hitélet mellett a munkára is nagy szerepet fordított. Jelmondatuk: „Ora et labora” („Imádkozzál és dolgozzál!”)

# data[].attributes.body
A XI-XII. században bontakozott ki a román stílus, neve a hagyományok követésére utal. Jellemzői a vaskos falak, kis lőrésszerű ablakok, félköríves dongaboltozat. A román építészet jelentős alkotásai: székesegyházak, kolostorok, vártornyok; majd városi köz- és magánépületeket is építettek ebben a stílusban. A Magyarországon található Jáki templom a romanisztika egy szemléletes példája.

# data[].attributes.body
Ezek a hatalmas építményel voltak a szerzetesek otthonai. A kolostorhz tartozott saját templom, kertek, hálószobák, istállók, még betegszobák is. Ez lehetővé tette a szerzetesek számára hogy teljesen elszigetelve élhessenek.

# data[].attributes.body
Valamely vallás alapvető hittételeivel való szándékos és lényeges szembehelyezkedés.

# data[].attributes.body
A XII. század végétől új stílusirányzat, a gótika jelent meg. Jellemzői a nagy, nyitott ablakok vagy rózsaablakok, csúcsíves boltozat, könnyed, kecses szobrok. A budapesti Mátyás-templom a magyarországi gótika egy nagyon szép példája.

# data[].attributes.body
barbár: egy olyan személy vagy csoport, aki nem felel meg a társadalomban, közösségben szokásos és elvárt tudásnak, szokásnak, műveletlen.

# data[].attributes.body
Egyetemeken egységes tananyagot tanítottak latin nyelven. 4 fakultás alkotta: szabad művészetek, teológia, orvosi és jogi kar. Kevés írástudó volt, ezért kevesen tanultak. Az építmények román és gótikus stílusúak voltak.

# data[].attributes.body
A XIV. századi Itália városaiban bontakozott ki majd terjedt el ez az új stílusirányzat. A reneszánsz szó önmagában újjászületést jelent, ebben a stílusban az  antik ókori kultúra újrafelfedezésén van a hangsúly. Reneszánsz épület pl.: Magyarországon a Bakócz- kápolna, a képen látható olasz Pitti-palota.

# data[].attributes.body
Középkori keresztény filozófia. A középkorban a hitet tartották legfontosabbnak, ezért egyetemeken is tanították.

# data[].attributes.body
(1225-1274)
Domonkos-rendi szerzetes, teológus. Ő volt az első személy aki szétválasztotta a tudományokat és a vallást az egyetemeken. Az elsőbbséget a hittudományoknak szentelte. Ezzel megvédte a tudományokat a vallási indíttatású támadásoktól, és biztosította fejlődésüket.

# data[].attributes.body
A szabad parasztok egyúttal katonai szolgálattal is tartoztak királyuknak. Az évek alatt ez a feladat egyre megterhelőbb lett, lemondtak szabadságukról és elszegődtek egy földesúrhoz.

# data[].attributes.body
Azokat nevezték dékánnak, akik a bölcsészkar elvégzése után orvosi fakultásra mentek, belőlük lehettek később rektorok.

# data[].attributes.body
Az uradalom a földesúr birtokának legnagyobb része, hozzátartozik az allódium, az összes jobbágy földje és háza, a vár és még a közös használatú területek. Amik közé tartozik a tó, a legelő és az erdő.

# data[].attributes.body
A jobbágyteleknek a birtokosa, a használója a jobbágy volt, tehát telkét örökíthette vagy el is adhatta. Viszont ezért cserébe a földje nagyságának arányában szolgáltatásokkal tartozott a föld tulajdonosának.

# data[].attributes.body
Sokat vitatkoztak. A vitákat a különböző nagy tekintélyű szerzők műveinek megállapításai döntötték el. A tudósok a tapasztalataikra, az egtyéni megfigyelésre csak elvétve alapoztak.

# data[].attributes.body
humanizmus: "emberközpontúság", a reneszánszkor egy szellemi irányzata, melynek középpontjában az ember, az egyéniség állt.

# data[].attributes.body
Lehetővé teszi, hogy ne kelljen vándorolni, a föld nem fárad el hamar. 3 része: tavaszi szántó, őszi szántó és az ugar.

# data[].attributes.body
A földesúr saját kezelésű földjének, a majorságnak a megművelése, amit a jobbágy a saját szerszámaival végez.

# data[].attributes.body
Ez egy sajátos államforma, ahol a hatalom megoszlik a király és a rendek között. A rendi kormányzás legfőbb szerve a rendi országgyűlés, ahol a két főhatalom együtt hozta a törvényeket. A kormányzás során felmerülő feladatok eloszlottak közöttük: a törvények végrehajtása, a külügy és a pénzügy a király feladata, míg az adókról való döntés joga a rendeké volt.

# data[].attributes.body
Az arabokat legyőző frank hadvezér unokája, terjeszkedést vitt végbe növelve a birodalom területét, elsődlegesen a Rajnátol keletre a szász, bajor területeket hódította meg. Jó kapcsolatot ápolt az egyházzal ezt az is bizonyítja, hogy 800-ban a pápa császárrá koronázta és a pápával együtt uralkodott.

# data[].attributes.body
Elsősorban bajor, sváb, szász területek. Az arabok elleni harcban átkeltek a Pireneusokon, és meghódították a félsziget északi részét. Az egykori Pannónia területét is

# data[].attributes.body
Nagy Károly grófságokra osztotta a birodalmat, melyeket a kinevezett grófok vezettek. A veszélyes területeken pedig őrgrófságokat hozott létre. Ők látták el a birodalom katonai védelmét. A kancellárok, a művelt, írástudó férfiak intézték a birodalom iratainak ellátását és az oklevelek kiadását. A királyit tanácsban került sok a birodalom ügyeinek megvitatásában melyről végleges döntést a király (800-tól császár) hozott. Ezen felül Károly járta az országot, hogy szemmel tartsa népét, felélte a készleteket nagy lakomákkal ezzel igazságot szolgáltatva és éreztetve hatalmát.

# data[].attributes.body
A király nevében,a bevételek harmada fejében irányítja a rábízott tartományt

# data[].attributes.body
írásbeli teendőket láttak el, többek közt okleveleket írtak,legkiemelkedőbb  művelt férfiak.

# data[].attributes.body
rend: azonos jogokkal, kiváltságokkal rendelkezők társadalmi csoportja.

# data[].attributes.body
rendi gyűlés: a rendi monarchia legfontosabb testülete, ahol a rendek és a király együtt hoztak döntéseket.

# data[].attributes.body
A páncélos lovagi hadviselés a kora középkorban ( VIII. század ) alakult ki. Ahhoz, hogy valaki lovaggá válhasson hosszú tanulási folyamat volt szükséges. Majd apródnak szegődtek, megismerték a lovagi élet szabályait és végül fegyverhordozókká váltak. Egy lovag élete szinte csak harcolással és annak gyakorlásával telt ( lovagi tornák, vadászatok ).

# data[].attributes.body
Az új hit prófétája, az egyetlen Isten, Allah hatalmáról tanított. A szegények követőivé váltak azonban a kereskedők veszélyesnek találták és 622-ben elüldözték Mekkába. Ezt nevezzük Hidzsrának, vagyis Mohamed futásának. Rövidesen azonban maga mellé állította a többi embert is és megalakult az új hit, az iszlám.

# data[].attributes.body
Mekkában egy Kábának nevezett épületben található a Fekete Kő, amely egy meteoritdarab, amit a pogány arabok isteni erejűnek tartanak. A vallás öt alappillérének egyike, hogy a hívőknek életükben egyszer el kell zarándokolniuk hozzá.

# data[].attributes.body
Ez a böjt a szellemi megtisztulás és a béke időszaka a nélkülözések ellenére. Ekkor ugyanis a muszlimok napkeltétől napnyugtáig egy falatot sem esznek 30 napon át. Azonban ez nem minden, ebben az időszakban a düh, a vágy és a pletykálás sem megengedett. Ebben az időszakban ugyanis a hittel való elmélyülés a lényeg. Kivétel a 14 éven aluliakra.a terhes vagy szoptatós anyákra, a betegekre, az utazókra és a csatában harcolókra vonatkozik. Ez is az iszlám öt alappillérének egyike.

# data[].attributes.body
A középkorra jellemző volt vallási buzgalom, a szentek és ereklyéik tisztelete, zarándoklás Jeruzsálembe. A zarándoklást nehezítette azonban az, hogy a Szentföld muzulmán kéz alatt volt, ezért 1095-ben II. Orbán pápa keresztes hadjáratot hirdetett a Szentföld felszabadítására. Ez a mozgalom sikeres is volt, 1099-ben elfoglalták Jeruzsálemet, majd a Szentföldet, azonban a XIII. században indult keresztes hadjárat kudarcot vallott az iszlám erőkkel szemben.

# data[].attributes.body
Ők lettek Mohamed utódai, a szó jelentése 'helyettes'. Vallási és állami vezetők egyben.

# data[].attributes.body
-Amerika felfedezését (1492-ben Kolombusz Kristóf által) köthetjük a középkor végéhez.
-Bizánc elesése 1453-ban is egy neves esemény.
-Luther Márton fellépését vagy az angol polgári forradalmat szokták még ilyen hatalmas mérföldkőként emlegetni.

# data[].attributes.body
A Korán az iszlám vallás szent könyve, melyben a hittételeket Mohamed tanítványai jegyezték le halálát követően.

# data[].attributes.body
Álattenyésztő népcsoport, vándorló, sátorlakó életmódot éltek. Legelőről legelőre jártak.

# data[].attributes.body
Migráció alatt nagy arányú népmozgásról beszélünk. Létezik extern és intern migráció. A belső (intern) migrációnál az országon belül történik a vándorlás, viszont az extern migrációnál több ország is érintett.

# data[].attributes.body
Leggyakoribbak az észak- és dél-nyugati támadások voltak. A Frank Királyság és Itália területe voltak a legfőbb célpontok, de egészen az Atlanti-óceán partjáig húzódtak a hadjáratok. Végül Augsburgnál, 995-ben érte elődeinket vereség I. Ottó hadai által. A hadjáratokat 970-ben fejezték be végleg.

# data[].attributes.body
Eleinte őseink seregeit más uralkodók meggyengítésére kérték fel. A hadjáratok közben zsákmányszerzés is folyt, kolostorokat, templomokat raboltak ki, ezentúl hölgyeket (feleségnek), rabszolgákat fogtak el. Idővel szerte Európában hallottak a magyarok megfélemlítő támadásairól, így megfélemlítést is eszközöltek a kalandozásoknak hála.

# data[].attributes.body
Múltbéli sikereink egyik fő oka a nyugatiak számára ismeretlen harcmodorunk volt. A könnyűlovas-íjász huszáraink meglepték egész Nyugat-Európát módszerükkel és trükkjeikkel. Ugyan a színlelt menekülés jól bevált módszerré lett, idővel felfedezték ezeket és már nem tudtak olyan hatást elérni, vagy egyáltalán alkalmazni őket mint addig.

# data[].attributes.body
970-ben született és 1038-ban halt meg. Születési neve Vajk, kereszteléskor lett 972-ben István, ő volt az első keresztény magyar király. Édesapja Géza fejedelem és édesanyja pedig Sarolt fejedelemasszony. Atyja életében a nyitrai dukátus ura volt, 997-ben át vette a fejedelmi széket. 1001. jan. 1-én megkoronázták Esztergomban.

# data[].attributes.body
Támogatja az egyházszervezeteket: Minden 10 falunak építenie kell kőtemplomot, törvényeket hoz a hit megerősítésére és kötelezővé tezi az egyháznak járó tizedet. A fő forgalmi pénz az ezüst dénár. Szent István átalakítja a magyar birtokrendszert; a földek nagy része a királyé amelyből adományoz, ezenkívül oszt még tisztségeket és ispánságokat juttat híveinek.

# data[].attributes.body
István király próbál a belső egység megteremtésére és a kereszténység elterjesztésére. Külpolitikájában a békére törekszik, Gizellával is emiatt köt házasságot. Emellett részt vesz bizánci szövetségben a bolgárok elleni hadjáratban. (-> béke a Bizáci Birodalommal) II. Henrik halála után megromlik a viszony, 1029 körül a német és a bajor csapatok elkezdik fosztogatni a Magyar területeket, a Magyar visszavágnak. Végül II. Konrád Német-Római császár megtamádja Mo.-t. István felperzselt föld taktikával bekeríti a németeket.

# data[].attributes.body
Magukat a támadó, megfélemlítő, rabló hadjáratokat nevezzük kalandozásoknak. Ezeknek hála elértük, hogy Európa-szerte féljék a magyar harcosokat, továbbá zsákmányszerzéseink is sikeresnek bizonyultak.

# data[].attributes.body
A felperzselt föld taktikájának lényege, hogy aki ezt alkalmazza elpusztít vagy felél mindent ami az ellenség számára fontos lehet, például élelmet. Leginkább háborúk során használt katonai taktika.

# data[].attributes.body
Keresztény öröklési elv, melyben a szülők tulajdonát, birtokait vagy rangját az elsőszülött fiúgyermek örökli. I. István a primogenitúrára hivatkozva vette át a hatalmat apja, Géza fejedelem halála után. Koppány, Géza fivére a szeniorátus elvére hivatkozva követelte a trónt.

# data[].attributes.body
Könnyűlovas magyar harcosok. Rendszerint íjat, lándzsát és pajzsot használó lovasok.

# data[].attributes.body
Egyik legnagyobb sikere, hogy a pápával való jó kapcsolata révén szentté avattatta István királyt, Imre herceget és Gellért püspököt. Továbbá a a megszilárduló ország erejére támaszkodva meghódította Horvátországot, és püspökséget alapított Zágrábban. A külső támadásokat is sikeresen verte vissza, így volt ez a keletről betörő kunok esetében is, akik rengeteg nőt, férfit és állatot raboltak el az országot leigázva. A magyarok azonban egy hegység csúcsára kergetve őket győzedelmet arattak felettük.

# data[].attributes.body
Az uralkodó az országban a belső rendet szigorú törvényekkel kívánta megteremteni. Törvényei kiemelten védték a magántulajdont: ha egy szabad ember egy tyúk értékénél többet lopott, tettéért halálbüntetés járt. Ez azért volt fontos, mert az ország peremvidékére menekült kóborlók, megélhetésük érdekében lopni kényszerültek, mert dolgozni nem akartak. Szent László erőszakos letelepítést alkalmazott velük szemben. Törvényeiben még az egyházat erősítette meg, rendelkezett a tizedről és fellépett a pogány szokások ellen. Törvényei megszegése igen kemény következményeket vont maga után pl.: akasztás, megvakítás, az egyik szem elvesztése, kéz-orrlevágás, nyelvkitépés, súlyos pénzbírság.

# data[].attributes.body
Társadalmi réteg, melyet a földesúri alávetéstől az ország peremvidékére elmenekülő szabadok és szolgák alkottak.

# data[].attributes.body
Szent Lászlót a trónon unokaöccse, Könyves Kálmán követte. Ő is elődjéhez hasonlóan a belső rend megszilárdulását törvényekkel igyekezett megteremteni, azonban ő már enyhített rajtuk, nem volt olyan keménykezű, mint nagybátyja. A kóborlók problémáját ő is letelepítéssel, és a befogadásukkal igyekezett megoldani. A trónviszályok következtében megcsappant királyi birtokállományt igyekezett pótolni, ennek érdekében bevezette a háramlási jogot. Tovább folytatta a terjeszkedést délnyugaton, megkezdte a dalmát városok hódoltatását. Amikor Könyves Kálmánt 1102-ben horvát királlyá koronázták, létrejött a magyar-horvát perszonálunió.

# data[].attributes.body
Törvény, melynek értelmében a fiúágon kihaló nemzetségek birtokai visszaszállnak, visszaháramlanak a királyra.

# data[].attributes.body
A nagy hunok által kezdeményezett népvándorlás során kezdődhetett meg a magyarok útja mai hazánk felé. A IX. században Levédiától kettéváltak őseink és keletre, Perzsia irányába illetve nyugatra indultak. A nyugat felé tartók Etelközön át jutottak el a Kárpát-medencébe.

# data[].attributes.body
A hét vezérnemzetség feje: Álmos, Előd, Ond, Kond, Tas, Huba és Töhötöm Etelközben megkötötte a vérszerződést. Ők mindnyájan törzsfők voltak de közülük is Álmos volt a legkiemelkedőbb vezéregyéniség. Ezt a szteppállamot nevezzük Magyar Nagyfejedelemségnek, ezzel Árpád és utódai hatalmára utalva.

# data[].attributes.body
A hét magyar törzs vezérének szövetsége, amelynek célja az volt, hogy közös erővel találjanak maguknak új hazát. A vezérek megvágták kezüket és vérüket egy közös edénybe csorgatták, amellyel azt jelezték, hogy már testvérek, nem elválaszthatók.

# data[].attributes.body
László Gyula elmélete, miszerint az avarok Kárpát-medencébe érkező második hullámát nem török, hanem egy „elő-magyar" népesség alkotta, és ők megélték a magyar honfoglalást.

# data[].attributes.body
Őseink már megismerték a Kárpát-medence természeti adottságait, és alkalmasnak találták letelepedésre. Felismerték azt is, hogy a területen lévő politikai megosztottság miatt egyetlen ott élő nép, hatalom nem tudná megakadályozni a beköltözést. A források nem teljesen egységesek a magyar bejövetelt illetően, de végül a 895-ös Vereckei-hágón át történő bejövetel vált általánosan elfogadottá.

# data[].attributes.body
Árpád dédunokája, Taksony fia 972-ben foglalta el a trónt. Céltudatos volt és kemény kézzel uralkodott. Géza feleségül vette az erdélyi Gyula lányát, Saroltot, ezzel megszerezve a keleti országrész támogatását. Ő az apja későbbi királyunknak, Szent Istvánnak, születési nevén Vajknak. Géza még pogány fejedelmi sarjnak született, azaz vallása a török és mongol népekre jellemző tengrizmus volt.

# data[].attributes.body
Ősi közép-ázsia vallás, amelyet a sámánizmus, animizmus, totemizmus és az őstisztelet jellemzett. Olyan politeista vallás, amelynek élén egy főisten állt. A magyar, hun, török, mongol, sztyeppi népek ősvallása volt.

# data[].attributes.body
973-ban elköldte követeit a német-római császárhoz, I. (Nagy) Ottóhoz Quedlinburgba, hittérítőket kért, majd lemondott a Lajzán túli magyar területekről. Ennek következménye, hogy Szent István később feleségül vesz Gizella bajor hercegnőt, ezzel az Árpádok rokonságba kerültek a császári uralkodócsaláddal. Géza fejedelem engedélyével bencés szerzetesek is jöttek Magyarországra téríteni és 996-ban Pannonhalmán le is telepedtek. Ekkor alapították a veszprémi püspökséget és ekkor kezdődött a pannonhalmi apátság építése.

# data[].attributes.body
Olyan trónöröklési rend, amely szerint a patriarchális nagycsaládban a legidősebb, vezetésre alkalmas férfitag örökölte a hatalmat. Géza fejedelmere még ez vonatkozott, utána ezt felváltotta a primogenitúra.

# data[].attributes.body
Hercegi szálláshelyeit a nyitrai dukátus területén a Nyitra vármegyei Décse, a bihari dukátus területén a Békés vármegyei Décsi puszta, az aldunai dukátus területén a Krassó vármegyei Divics mutathatják. Géza fejedelem alapította a későbbi Magyar Krályságban is fontos szerepköröket betöltő két várost, Esztergomot és Székesfehérvárat. I. István királlyá koronázása után Esztergomot a vallási, Fehérvárt a világi központjává tette az országnak.

# data[].attributes.body
A királyi hatalom meggyengülésének, ami nagyrészt a sok nagybirtok kiosztása és a király vagyonának megfogyatkozása miatt történt, a várjobbágyok és szerviensek látták leginkább kárát. Ezek után a nagybirtokosok őket is saját hatalmuk alá kívánták vonni és katonai szolgálatra használni őket magánhadseregeikben. Továbbá a háramlási jog sem kedvezett számukra, hisz aki fiú örökös nélkül maradt, annak földje visszaszállt a királyra. E törvényt még Könyves Kálmán hozta. A rengeteg munka és leterheltség mellett még adót is kellett fizetniük.

# data[].attributes.body
1213-ban történt, hogy összeesküvést szerveztek a királyi család ellen a főurak, ugyanis nem nézték jó szemmel, hogy a királyi udvarban élő külföldiek (olaszok, németek) túlzottan nagy hatalmat birtokolnak. András király uralma már így is meg volt gyengülve, de Gertrúd királyné meggyilkolása után, aki nem mellesleg szintén itáliai származású volt még instabilabbá vált a trón. Ekkor IV. Béla még gyermek volt, de később megfizettette a főurakat kegyetlen tettükért.

# data[].attributes.body
A 31 cikkelyből álló, függőpecséttel ellátott törvénykönyvet 1222-ben kényszerítik ki. Tartalma nagyrészt a szerviensek védelmén és a királyi hatalom korlátozásán alapult. Néhány példa az adómentesség, a leánynegyed, illetve az, hogy a kiráy nem szervezhet királyi vagyonból hadjáratokat és nem ajándékozhat megyéket. A 31. cikkely, az ellenállási záradék továbbá kimondja, hogy a királynak hűtlenség vádja nélkül lehet ellent mondani és a királyt fegyveresen is rákényszeríthetik az Aranybulla betartására. Mivel a királyi hatalom azonban nem bizonyult elég erősnek így sem, a szervienseket nem sikerült megvédenie.

# data[].attributes.body
A domonkos rendi szerzetesek elindultak (1235-ben) a keleti magyarok felkutatására, akik által hallhatott IV. Béla először a tatárok fenyegetéséről. 2 évvel később Julianus barát újra a keleti magyarok keresésére indul, bár ezúttal nem találja meg őket, a tatárok elpusztították őket. Batu kán egy levelet küld IV. Bélának, aki ezzel nem törődik, nem szándékozik behódolni a mongoloknak. 1239-ben befogadja a kunokat, ami egyáltalán nem nyerte el a főurak tetszését, pont amikor a támogatásuk a legjobban kellett volna.

# data[].attributes.body
A tatár támadások 1241-ben kezdődnek meg, méghozzá három irányból: Lengyelország felől, Erdély és a Vereckei-hágó felől, az utobbi irányból sikerül először betörni országunkba a tatároknak (márc. 12). A magyarok a kunok ellen fordulnak, ők kiválnak a hadseregből, majd rabolva, fosztogatva kivonulnak Magyarországról, ezzel egyedül hagyva a királyt. Ezután kerül sorra a döntő csata a Sajó folyó partján. 1241 április 10-én éjjel támadnak a tatárok, melyet a magyarok vissza is vernek. Azt hitték, hogy a támadások befejeződtek és visszamentek sátraikba. A tatárok mindeközben körbekerítik a magyarokat és olyan mértékű támadást mérnek rájuk, hogy az ország teljes vezérkara meghal, kivéve a királyt. IV. Bélának sikerül megmenekülnie.

# data[].attributes.body
A Muhi csatai vereség után a király Frigyes osztrák hercegtől próbál segítséget kérni, aki az alkalmon rajtakapva elfoglal 3 nyugati vármegyét. Az ország nagy része tatársereg fennhatósága alatt áll, egyedül a magaslatokra épült várakat nem sikerül elfoglalni a tatároknak. 1242 tavaszán abbahagyják az ostromot és elvonulnak az országból. IV. Béla visszatér az országba és változásokat hoz: elkezd bőkezűen birtokokat adományozni, s így létrehozva az őt szolgáló főúri réteget. A Szent István által létrehozott vármegyéket nemesi vármegyékké alakítja át és tudatos várépítési folyamatba kezd. Egységes jobbágyi réteget hoz létre, növeli a nehéz és a könnyű lovasságot és még kiváltságos városokat is hoz létre. A 13. század végére Magyarország a térség legerősebb államává válik.

# data[].attributes.body
szerviens: olyan személy, aki urának - király vagy földesúr - kizárólag katonai szolgálattal tartozik, ennek fejében adománybirtokot kap.

# data[].attributes.body
ellenállási záradék: az Aranybulla 31. cikkelye, mely feljogosítja a bárókat, főpapokat az ellenállásra, amennyiben a király megszegi az oklevélbe foglaltakat.

# data[].attributes.body
szolgabíró: a nemesi vármegyében a nemesek által választott független bíró, aki a megye önkormányzatát jelentette.

# data[].attributes.body
nemesi vármegye: a vármegyékből kialakult megyeszervezet a 13. század végétől. A királyi hatalom gyakorlása továbbra is a megyén keresztül történt, de a nemesek önálló önkormányzattal rendelkeztek.

# data[].attributes.body
Kancelláriát hozott létre, amit a kápolnaispán helyett királyhű egyháziak irányítottak. Ennek oka, hogy a királyi oklevelek kiadását a királyi kápolna végezte, aminek feje, a kápolnaispán az esztergomi érsek alá tartozott, ellenállása azonban uralkodása kezdetén rendkívül megnehezítette dolgát. Továbbá III. Béla elrendelte, hogy a király személye előtt megtárgyalt ügyeket írásba kell foglalni, emiatt a kiadott oklevelek száma hatalmasat ugrott.

# data[].attributes.body
III. Béla trónra jutásával a rend helyreállt és az ország közeli kapcsolatba került Bizánccal. A belpolitikában bizánci mintára szervezkedett, így a korabeli Európa egyik legmodernebb államapparátusát tudta kialakítani. Uralkodása során amellett, hogy a kelet császárával, a bizánci uralkodóval jó kapcsolatot ápolt, mindvégig következetes nyugat- és pápabarát politikát is folytatott, amely eredményeképpen megszerezte a főpapság támogatását. A nyugati kapcsolatok erősödésének köszönhetően III. Béla idejében egyre többen tanulhattak külföldi egyetemeken, köztük a rejtélyes krónikás, Anonymus is.

# data[].attributes.body
A hagyomány nevéhez köti a magyar állam egyik legsikeresebb korszakát: részben a Bizáncban, a császári trón várományosaként szerzett tapasztalatainak, részben pedig saját tehetségének és bölcsességének köszönhetően sikerült felvirágoztatnia a gazdaságot és a kultúrát, általánossá tette az írásbeliséget, sikeres külpolitikájának eredményeképp pedig királysága befolyási övezete is gyarapodott. Királyi utódai példaképnek tartották, fia róla nevezte el a saját fiát. Uralkodása sok tekintetben az Árpád-kor csúcspontját jelentette. Uralkodói jelvényként a kettős keresztet használta, ami korábban a bizánci császár felségjelvénye volt.

# data[].attributes.body
kancellária: igazságszolgáltatással és kormányzással kapcsolatos okleveleket, rendeleteket készítő és kiadó hivatal.

# data[].attributes.body
kettős kereszt: uralkodói jelvény, mely korábban a bizánci császár felségjelvénye volt. Ezzel fejezte ki azt, hogy a hanyatló Bizánci Birodalom helyét elfoglalva kiterjesztette Magyarország befolyását a Balkánon.