# data[].attributes.body
1. Gren inden for sprogvidenskaben, der beskæftiger sig med sprogets betydning.

2. Ord kan betyde forskellige ting alt afhængig af hvem der bruger ordene. Hvad betyder det fx hvis du siger ”Der er risiko for at jeg vinder i lotto”? Eller hvis du siger ”Der er chance for at jeg har huller i tænderne”?

3. Nogen skelner ikke mellem betydningerne af ord fx, risiko og chance. Det kan skabe forvirring og vi kan derfor komme til at tale forbi hinanden

4. I tværsproglig semantik sammenligner man betydningsenheder i forskellige sprog.

5. i leksikalsk semantik analyseres ord betydning

# data[].attributes.body
- Sprogholdninger er sådan noget sm dialekter og alle de andre lektor.
-Find en dialekt der passer til situation.
- Sjusk og effektivitet, sjusk kan være godt fordi man kommer hurtigere til sagen
- Høflighed og effektivitet.
noglegange kan være for høflig, og det kan tage for lang tid.
- Bandeord
Ord som nogengange kan bruges for meget, men andre gange kan bruges som en styrkemarkør.
-Samtalemekanismer
- Sociale medier.
Ord som man bruger på sociale medier så som LOL LIKE DISLIKE GG
- Sammentrækninger er når man trækker to ord sammen når man snakker hurtigt. Jeg vil =Javil...
- Vi havde et foredrag med sprogsøren om alle de mange sjove ting ved sproget.
-Kronolekt
-Sociolekt
-Etnolekt
'- Dialekt

# data[].attributes.body
1. Standardsprog - Rigsdansk
2. Multietnolekt - Når man kommer som indvandre til fx Danmark, kalder man deres accent for multietnolekt
3. Sociolekt - Sproget man snakker i bestemte grupper fx vennegrupper
4. Kronolekt - Der er forskel på sproget alt efter hvilken generation du er født i
5. Idioloekt - Individets sprog
6. Dialekt - Alt efter, hvor man kommer fra i landet har man en anden udtalelse og det kalder man for dialekt
7. Sprolige normer - Uskrevne regler indenfor sproget fx at man taler pænt til hinanden
8. Det jyske sprog virker troværdigt, men uintelligent
9. Sjællandsk lyder arrogant, men succesfuldt
10. Sociolingvistik betyder samfundsmæssigsprog-videnskab

# data[].attributes.body
-Forskellige idiomer, så man kan sige lige hvad man mener. Et idiom er et udtryk, som bruges for at snakke i en form for "kodesprog"
-Forståelse for hinanden. Hvis man f.eks er i udlandet og skal oversætte noget, så brug en ordbog, så det bliver så korrekt som muligt, så den anden part kan forstå hvad du siger.
-Translate(google) er ikke det bedste program at bruge, hvis man skal oversætte noget, da det er meget upræcist og ukorrekt.
-Forkerte oversættelser, kan man få fra google oversæt, eller hvis du har hørt forkert, eller hvis du har stavet forkert.
-Misforståelser, kan komme fra google oversæt igen, hvis den ikke oversætter det korrekt kan man blive ledt på et vildspor

# data[].attributes.body
-Præpositionsforbindelse og indirekte objekt

# data[].attributes.body
- Ordbøger frem for google oversæt
- Google oversæt er noget lort
- Man kan ikke altid stole på google oversæt, da den oversætter ord for ord.
- Ordbøger til korrekt oversættelse, da de er mere troværdige.
- Grammatik og billedesprog går tabt i google oversæt
- Hovedeskrift betyder det samme på to forskellige sprog.
- Substitution betyder andre ord for ordet.
- Finde ubestemt ental af selve ordet.
- Verber = infinity form.
- Adjektiver = at være, hvilket vil være det man vil slå op efter i en ordbog.
-

# data[].attributes.body
Ordklasser
substantiver-navneord.
proprier-egennavne
verber-udsagnsord
adjektivertillægsord adverbium-biord
præpositioner-konjunktioner  forholdsord-bindeord
pronominer-stedord
artikler-kendeord
numeralier-talord

-

# data[].attributes.body
1. Man skaber sammenhæng i teksten ved hjælp af både kohærens og kohæsion.

2. Kohærens og kohæsion skaber god sproglig udtryksfærdighed.

3. Der er forskellige koblingsord som skaber henholdsvis tidsmæssig-, årsags- og referentielle sammenhæng.

4. Koblingsordene sikrer i høj grad at dine afsnit i dine tekster kommer til at være forståelige.

5. Kohæsion anvendes om en teksts sproglige sammenhæng.

6. Kohærens anvendes om en teksts indholdsmæssige sammenhæng.

7. Begreberne kohærens og kohæsion bruges i dansk til at analysere tekster rent sprogligt.

8. Man henter typisk koblingsord fra ordklasserne pronominer og adverbier.

# data[].attributes.body
Rituelle sporghandlinger

information udvekslende sproghandling

handlingsregulerende sproghandling

Følelses og holdningsudtrykkende sproghandlinger

indirekte og direkte sproghandlinger

# data[].attributes.body
Modersmål er det sprog man lære først.
Andetsprog er det sprog man lære i de private omgivelser.
fremmedsprog er det sprog man lære i skolen. som fx kan være tysk, engelsk og spansk i danmark.
Domænetab er når nationalsproget mister betydning i samfundet. fx på tv og internettet men og når der i videnskab bliver talt engelsk eller når en dansk virksomhed vælger at at der skal tale engelsk for at virksomheden bliver international og kan hade flere kunder og samarbejder i udlandet.
Der er især behov for at føre sprogpolitik i lande hvor der tales flere sprog, for at nationalsproget er mere ensartet
Denotation:Et ords grundbetydning, f.eks. dame, håndklæde, luft osv. (objektivt)

Konnotation:De ords medbetydning. Ordet dame har f.eks. medbetydningen/associationerne fin og ældre dame. (subjektivt) hvor ordet kælling har medbetydningen/associationerne til en dum, rapkæftet eller hysterisk kvinde.

Semantiske felter: Ord inde for sammen felt (ord der har den samme betydning/beskriver det samme, men er forskellige ord) så hvilken kontekst ordet er i

# data[].attributes.headline
Blok 5 -  Verbal og non- verbal kummunikation

# data[].attributes.subject
Blok 5 -  Verbal og non- verbal kummunikation

# data[].attributes.body
- Vi har lært hvordan man skaber en god fremlæggelse
- Ved hjælp af det man siger og ikke det man viser
- Verbal sprog er med sprog og lyde
- Non verbal er med kropssprog og mimik
- Non verbal kommunikation påvirker ens verbale kommunikation
- Man vil heller hører en fremlæggelse med en masse non verbal kommunikation, da det gør fremlæggelsen bedre.
- Mimiske koder sætter regler for hvordan man anvender ansigtets mimik. Et nik med hovedet kan ekskl.. betyder ja.
- Gestuelle koder sætter regler for hvordan man gestikulerer, dvs. bruger arme, hænder, ben.
- Positurkoder handler om kropsholdninger og stillinger.
- Koder for øjenkontakt fortæller noget om hvor længe og hvor ofte man kan se et andet menneske i øjnene under en samtale.

# data[].attributes.headline
Blok 4- sprogetsudtryk og indholdsside + sproghandlinger

# data[].attributes.subject
Blok 4- sprogetsudtryk og indholdsside + sproghandlinger

# data[].attributes.body
1. Da kristensdommen blev til, lånte man flere ord end tidligere
2. I 16-1700-tallet var det primært fransk vi lånte ord fra. Ordene omhandlede oftest kunst og kultur
3. Siden 2. verdenskrig har det været engelske/amerikanske ord der har påvirket det danske sprog
4. Direkte låneord - ord eller udtryk, som næsten ikke ændres før brug
5. Betydningslån - Ord vi havde i forvejen, men som får ny betydning eller indflydelse fra samme ord, men fra et andet sprog
6. Pseudolån - Ord som ser  fremmed ud, men som er lavet i Danmark
7. Oversættelseslån - Ord eller ordforbindelser, der er direkte oversat fra et andet fremmedsprog til dansk
8. Fremmedsprog kom til Danmark i forbindelse med handel eller bosættelse i udlandet
9. Arveord - Ord der altid har været i sproget
10. Domænetab - Flere danske ord bliver erstattet af engelsk især indenfor videnskab

# data[].attributes.body
- Husk billeder
- Ikke for farverig baggrund
- Tal tydeligt
- Ikke snak fra papiret
- Hav styr på dit lort
- Hold øjenkontakt med publikum
-

# data[].attributes.body
- Have styr på dine skrivemetoder
- variere og forbedre sit sprogbrug
- Henvisninger og citater og forklarende noter
- Tage imod kontruktivt kritik