# data[].attributes.body
Taktilsansen, vestibulære sansen, og kinestetiske sansen er primærsansene og de som danner grunnlaget for utviklingen av de sekundære sansene.
Taktile sansen-->
Munnen er det viktigste berøringsorganet etter fødsel. Sammen med informasjon fra andre sanser er den taktile sansen viktig for å opprettholde balansen under fysisk aktivitet. Den blir spesielt godt stimulert når vi ferdes ute i naturen til ulike årstider. Holder et barn på å falle når det hopper fra stein til stein, går det nervesignaler fra den taktile sansen til hjernen. Signalene blir koordinert og musklene får beskjed om å flytte foten så barnet får godt fotfeste. Denne egenskapen kommer ikke av seg selv, og er helt avhengig av stimulering. Barn som mangler stimulering faller oftere enn barn som har beveget seg mye ute i ulendt terreng.
Vestibulærsansen-->
Balansesansen, dens oppgave er å registrere hodets stilling i rommet og endringer i kroppens bevegelseshastighet. Befinner seg i det indre øret og består av to ulike organ, sekkeorganet og buegangene. Sekkeorganet blir stimulert gjennom fysisk aktivitet som inneholder hurtige start og stoppbevegelse og retningsendringer.
Buegangene blir stimulert når vi stuper gråe, ruller som en tømmerstokk ned en bakke eller leker snurrebass.
Kinestetiske sansen-->
Består av flere sanser som fungerer sammen som et system. Jo flere bevegelsmsutfordringer den blir utsatt for, jo bedre fungerer den.

# data[].attributes.body
Formen på skjelettet som helhet og på de enkelte knoklene endrer seg betydelig. Nyfødte barn har et stort og kuleformet hode sammenlignet med voksne. Det endrer seg til å bli smalere og lengre ettersom barnet vokser. I puberteten hos kvinner, endrer bekkenet seg, blir bredere slik at de skal kunne føde barn. Brystkassa er rundere og kortere hos barn enn hos voksne. Nyfødte består ofte av brusk, som forbeinet i en lovmessig rekkefølge.

# data[].attributes.body
Noen vanlige trekkfugler er bokfinken, linerle, rødstrupe, stær, svarttrost, tjeld.
De fuglene som blir er blåmeis, dompap, flaggspett, grønnfink, gråspurv, kjøttmeis, nøtteskrike.
Standfulglene tilpasser seg vinteren ved å hamstre mat til vinteren, Fuglene må spise mer enn sin egen vekt i løpet av dagen for å kunne ha nok energi til å overleve vinternatta.
Mange fugler setter ned forbrenningen på natta. Da sover den gjennom natta i en dvalelignende tilstand med nedsatt kroppstemperatur.

# data[].attributes.body
Fugl 1-->
Ender og gjess har svømmeføtter som er effektive til å komme seg raskt fram i vannet. Nebbfasongen kan variere litt etter hvilen mat de spiser. Noen lever av plantemateriale og noen av fisk. Fiskeanda har et nebb som er takkete for å holde fisken fast til den får slukt den. På land er de ganske hjelpeløse, vagge som ei gås?
Fugl 2-->
Nebbet til dompapen er kraftig. I sommerhalvåret spiser dompapen knopper og noe insekter og snegler, men om vinteren er det frø som er hovedføden. Beina er typiske for en fugl som ofte sitter på tynne greiner.
Fugl 3-->
Både nebb og føtter hos ørna er spesialiserte drapsvåpen. Ørna har kraftige lårmuskler som kan løfte et bytte. Klørne kan holde byttet fast og nebbet kan rive biter av byttet.

# data[].attributes.headline
Oppgave 3 c, affordances og læringslandskap

# data[].attributes.subject
Oppgave 3 c, affordances og læringslandskap

# data[].attributes.body
Grov og finmotorikken kan stimuleres når man har affordances i tankene ved at det man legger til rette for barna og det de kan gjøre med det som utfordrer motorikken.
Et læringslandskap er fint å trekke inn i dette. Det handler om landskapselementer som iniviterer til-->fysisk aktivitet som påvirker-->motorisk utvikling.
Gjennom utforsking av miljøet tilegner barns seg kroppslige erfaringer og lærer seg nye bevegelser.
Det fysiske miljøet har stor betydning for barns læring av bevegelser, og derfor er det viktig å velge et miljø som fremmer barns motoriske utvikling. Det fysiske miljøet må være stimulerende, utfordrende og variert.

# data[].attributes.body
Er satt sammen av verbet "to afford" som kan oversettes med "å tilby". Det handler om hva barnet ser av muligheter der den er. For eks når man er i skogen og ser en stein, så tenker man at den kan enten stå på, hoppe fra, kanskje bygge noe...Altså hva mulighetene tilbyr en der en er.
Man kobler persepsjon og handling sammen. Altså det jeg oppfatter ting har å tilby meg, med hvordan jeg kan bruke det.

# data[].attributes.body
Grovmotorikk omhandler de store musklene og om det å gå å bevege seg. Finmotorikk omhandler de mindre musklene, som for eks fingrene. Ved å la barna øve seg på begge deler utvikler de bedre motorikk. Å la barna, som har en progressiv tilnærming til ting, få utfolde seg på litt ulent terreng både inne og ute vil hjelpe dem med grovmotorikken. Finmotorikken kan bedres ved å la de bruke hendene.

# data[].attributes.body
Det som kjennetegner et insekt er at kroppen er tredelt--> hode, bryst, bakkropp og seks bein.
Fullstendig forvandling-->
Egg-->larve-->puppe-->voksent insekt
Sommerfugl er et godt eksempel på fullstendig forvandling.
Ufullstendig forvandling-->
Egg-->larve-->nymfe-->større nymfe-->siste skall-->fullt utvokst. Øyenstikker er et eksempel.

# data[].attributes.body
I skogen kan man finne mange forskjellige insekter og andre småkryp. Man kan finne edderkopper, fluer, snegler, biller, sommerfugler, humler, veps, bier.
Man kan plukke opp enkelte smådyr, men man kan også lage feller. Utstyr man burde ta med er luper, pinsett, glass til å ha de oppi med lokk og hull, så de får puste. Setter man opp feller, kan man bruke frukt for å fange de som liker søte ting. Eller man kan lage en felle med planke med et plastbeger under som gjør at insektene eller småkrypa faller nedi der. Denne kan stå over natten også kan man ta med barna neste dag for å undersøke hva som har kommet oppi.

# data[].attributes.body
Produsent-->
Er de grønne plantene som lager sukkermolekyler ved hjelp av sollys.
Konsument-->
Alle som spiser planter elle spiser dyr som har spist planter.
Nedbrytere-->
Smådyr, sopp og bakterier som lever av døde planter og dyr.
Ikke-levende (abiotiske) komponenter-->
Næringsstoffene i jorda, vannet og sollyset.
Næringskjede-->
En næringskjede viser hvem som spiser hvem i økosystemet. Planter-->mus som lever av planteføde-->rev-->ørn.

For å lære barna om dette kan vi ut å utforske forskjellige områder. Vi kan sette opp feller som gjør at vi kan studere småkrypene som kommer oppi der. Kan bruke måltidene til å få barna til å tenke over hvor den kommer fra, for så å finne ut av alt kommer tilbake til produsentene, altså plantene.

# data[].attributes.body
Barna får utforsket

Det vil påvirke barnas bevegelsesatferd

Fremmer barns motoriske utvikling

Lærer å mestre sin egen kropp og grunnleggende bevegelser

Affordances er viktig i denne sammenheng- altså at barnet ser hva omgivelsene tilbyr.