# data[].attributes.body
S 36-53 i Spektrum biologi

# data[].attributes.body
Fysik hela åk 8 Forssaklackskolan

# data[].attributes.body
Laborationer som utförs i lekparken vid fysik åk 8

# data[].attributes.headline
Jobba effektivare med 25fem eller ”tomatmetoden”

# data[].attributes.subject
Jobba effektivare med 25fem eller ”tomatmetoden”

# data[].attributes.attachment_link.description
‎Meet Focus: the best time manager for iPhone, iPad, Apple Watch and Mac. Focus is the most elegant and professional way to get more wore done, working in highly efficient work sessions, one task at a time. "[...] a tool that can genuinely make people more productive" - MacStories.net "[...]

# data[].attributes.headline
Jobba effektivare med 25fem eller ”tomatmetoden”

# data[].attributes.subject
Jobba effektivare med 25fem eller ”tomatmetoden”

# data[].attributes.body
Lär dig fem av cellers viktiga delar och vad de har för uppgift

# data[].attributes.body
Sammanfattar kapitel ett i Kemi direkt

# data[].attributes.attachment_link.description
Presentation om kemins grunder. OBS! Baskemi är en förkortad variant av min vanliga presentation om kemins grunder. Kemi för årskurs 7-9.

# data[].attributes.body
Här finns bra länkar under arbetsområdet

# data[].attributes.body
Sverige rustar för stigande havsnivåer | SVT Nyheter

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vellinge kommun i Skåne planerar att bygga en 21 km lång vall vid Falsterbonäset för att skydda bebyggelse och människor mot översvämningar.

-Klimatförändringarna är väldigt konkreta för oss. De finns inte i någon diffus framtid, utan det händer redan nu. Vi drabbas kontinuerligt av höga havsnivåer och vi ser att det inträffar allt oftare, säger Anna Möller som är samhällsbyggnadschef i Vellinge kommun.

Värst i söder

Enligt beräkningar som SMHI gjorde 2018 kan havsnivån i Skanör, som ligger i Vellinge kommun, komma att höjas i medelsnitt 78 cm till år 2100. Det är den högsta beräknade havsnivåhöjningen i Sverige, förutsatt att utsläpp av växthusgaser inte minskar.

Men Vellinge är inte den enda kommun som förbereder sig.

- Så gott som alla kommuner som ligger vid en å, en sjö eller ett hav i Sverige jobbar aktivt med de här frågorna. Det är mycket större medvetenhet idag än för bara tio år sedan, säger Emma Bonnevier vid avdelningen för tillväxt och samhällsbyggnad vid Sveriges kommuner och landsting.

Landhöjning skyddar

FN:s klimatpanel IPPC har beräknat att den globala medelhavsnivån kan stiga en meter fram till år 2100. Hur det påverkar oss i Sverige beror var man befinner sig.

I norra Sverige kommer den globala havsnivåhöjningen inte att märkas lika mycket eftersom det fortfarande pågår landhöjning där. På sina håll stiger landet mer än vad havet kommer att göra.

I södra Sverige pågår knappt någon landhöjning längre och därför kommer den globala havshöjningen bli mycket mer påtaglig där.

- Om du tittar på vattnet från en brygga i södra Sverige kommer man att se att vattnet i framtiden kommer att vara mycket närmare bryggan än vad det är idag, säger Signild Nerheim som är oceanograf vid SMHI och har tagit fram prognoser om framtida havsnivåer i Sverige.

Stormar

En havshöjning på bara några decimeter gör att kustnära bebyggelse blir mycket mer sårbar för stormar.

- Översvämningar från havet sker när lågtryck i kombination med vind trycker vatten in mot land. Värst blir det när det stormar. I södra Sverige har vi beräknat att år 2100 kan havet nå tre meter över dagens medelvattenstånd om en extraordinär stormhändelse inträffar, säger hon.

I september 2019 kommer FN:s delrapport som innehåller uppdaterade beräkningar om framtida havsnivåer.
Se andra delen av Världen i växthuset i Vetenskapens värld på idag måndag, 20.00 i SVT2, eller i .

# data[].attributes.attachment_link.description
Klimatförändringarna gör att havet stiger över hela världen. I Sverige är det kusten längs Skåne, Halland och Blekinge som är allra värst drabbad. Där kan havet stiga upp mot en meter fram till slutet av seklet och vid storm över tre meter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tusentals skolklasser och privatpersoner har tillsammans letat febrilt efter de prickiga små baggarna, och samlat in ett stort material av bilder i en app som lättare ska kunna skilja de omkring 60 olika arterna åt.

- Projektet har engagerat väldigt många som har tyckt att det har varit väldigt kul att få upptäcka nyckelpigor och lära sig om olika arter. Det är precis vad vi velat åstadkomma, att alla skulle kunna vara delaktiga i ett forskningsprojekt och att frågan om biologisk mångfald uppmärksammas, säger projektledare Martin Bergman.

Nya lärdomar

Resultatet har nu genererat ett stort och värdefullt material som banar väg för andra forskare och biologer som vill fördjupa sig i ämnet. Det har också gett forskaren som utvecklade appen nya lärdomar i hur man kan bedriva forskningsprojekt med hjälp av artificiell intelligens, AI.

- Vi har ett stort material med bilder på de vanligt förekommande arterna. Däremot fick vi inte in tillräckligt med bilder på ovanligare arter, det kommer att kräva ännu mer insatser och jobb över flera år. Men det lämnar vi vidare åt forskare och biologer, säger Martin Bergman.

Han tillägger att satsningen med Nyckelpigeförsöket slutar här, men materialet och resultaten kommer att tillgängliggöras i en populärvetenskaplig rapport som skickas till alla som deltagit i experimentet.

Spännande resultat

Bland de totalt 5 000 bilderna som laddades upp i appen var en av de vanligaste arterna harlekinpigan, som klassas som en invasiv art. Pigan kommer ursprungligen från Asien och upptäcktes för första gången i Sverige 2008 efter att ha spridit sig över världen med människans hjälp.

Problemet med arten, precis som med alla nya arter har varit att man inte känt till hur den påverkar den inhemska faunan och konkurrerar med andra arter.

- Det här är intressant information för biologer som studerar nya arter som kommer in till Sverige. Tidigare har vi inte vetat så mycket om harlekinpigans utbredning och spridning i Sverige, och det var nog ingen som visste hur snabbt spridningen av nya arter går. Ett viktigt första steg är att ta reda på hur vanliga de är, den informationen har vi nu, säger Berman.

# data[].attributes.attachment_link.description
Undrade du förra sommaren varför skogen plötsligt kryllade av människor som fotade nyckelpigor med sina mobilkameror? Då har du nog sprungit på de tusentals skolelever och privatpersoner som hjälpte forskare. Projektet "Nyckelpigeförsöket" har nu resulterat i viktiga upptäckter om harlekinpigan.

# data[].attributes.body
Så ska riskerna med gifttunnorna i Sundsvallsbukten undersökas

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Förslaget har tagits fram på frivillig basis av av företaget Bygglim, ett av de bolag som utpekats som ansvariga för dumpningen. Det beskriver en omfattande process. Dumpningsområdet ska undersökas genom vattenprover och prover på sediment för att fastställa i vilken omfattning kvicksilver läcker från tunnorna som ligger på cirka 90 meters djup.

- Att vi tog fram det här var för att vi ville föra frågan om tunnorna framåt, men det betyder inte att vi accepterat ett ansvar för tunnorna, säger Maria Smeder Nyqvist som representerar Bygglim.

Ett fåtal tunnor bärgas

Ett fåtal tunnor ska bärgas. Planen är att, med hjälp av en fjärrstyrd farkost, först täcka in tunnorna i ett skyddande hölje, som gör att risken för läckage minimeras, för att sedan hissa upp tunnorna till en båt. Rost, vittring och innehåll i de bärgade tunnorna ska sedan undersökas.
Finns det någon erfarenhet av den här typen av bärgning?
- Nej, inte vad jag vet inom länet i alla fall men riskerna med en sådan aktivitet beskrivs i planen, säger Sören Thor på Länsstyrelsen i Västernorrland.

Dumpade lite var som helst

Även bottnar och sediment utanför dumpningsområdet ska analyseras. Enligt rapporten måste också en stor del av tunnorna lokaliseras. Bara en bråkdel av de 23 tusen tunnorna har hittats. Det kan bero på att en del av tunnorna dumpats på andra ställen än i det utpekade dumpningsområdet. Inledningsvis skedde dumpningarna lite var som helst och enligt vittnesuppgifter många gånger bara några kilometer från fabriken.

Oklart vem som ska betala

Riskbedömningen ska sedan ligga till grund för den slutgiltiga bedömningen om tunnorna ska bärgas men vem som i så fall ska betala är långt ifrån klarlagt. Alla tre utpekade bolag förnekar ansvar.

Flera juridiska processer pågår för att fastställa ansvaret och de inblandade bolagen processar redan nu i Mark- och miljödomstolen eftersom Bygglim kräver ersättning för sitt frivilliga åtagande med undersökningsplanen. Ingen vill riskera att få ett ansvar för tunnorna och historiskt sett har det ofta varit staten som fått betala för den här typen av gamla miljösynder.

- Det kan bli så i slutänden, konstaterar Sören Thor.

# data[].attributes.attachment_link.title
Så ska riskerna med gifttunnorna i Sundsvallsbukten undersökas

# data[].attributes.attachment_link.description
Förslaget har tagits fram på frivillig basis av av företaget Bygglim, ett av de bolag som utpekats som ansvariga för dumpningen. Det beskriver en omfattande process. Dumpningsområdet ska undersökas genom vattenprover och prover på sediment för att fastställa i vilken omfattning kvicksilver läcker från tunnorna som ligger på cirka 90 meters djup.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kommunhuset är ett klassiskt landmärke för den som åker tåg på södra stambanan. På avstånd är det sig likt - men sedan mitten av augusti blänker det om fasaden.

- Vi har haft stora problem med inomhusklimatet. Därför beslöt vi att montera solavskärmare med solceller på, berättar Torbjörn Heinmert, projektledare på bostadsbolaget Allbohus.

Sparar pengar

Man skulle kunna kalla det för fasta markiser med solceller på. En ovanlig lösning, som förutom att de ger lägre inomhustemperatur också sparar pengar åt kommunen.

- De sänker elkostnaderna med 50 procent mot vad vi behövt köpa tidigare, fortsätter Heinert.

Solavskärmarna togs i drift den 14 augusti i år och sedan dess har de producerat 5.500 kilowattimmar, vilket är mer än vad en normalfamilj förbrukar i hushållsel på ett år. Bra för bokslutet - men också för dem som jobbar i huset.

- Tidigare var det väldigt gassigt och vi behövde ha nere persiennerna soliga sommardagar. Framåt eftermiddagen blev det olidligt, minns Göran Bergstrand, byggnadsinspektör vid Alvesta kommun.

Slipper persienner

Sedan solavskärmarna installerades har det skett en märkbar förändring.

- Ja, det har blivit en väldigt stor skillnad. Nu har vi ett helt annat klimat och behöver inga persienner, säger Göran Bergstrand.

Ute på stan hör SVT Nyheter inga negativa kommentarer om den förändrade fasaden på ett av Alvestas mest kända hus.

- Det ser bra ut och man gynnar miljön genom att ta tillvara energin, säger René Dahlin.

Solavskärmarna i Alvesta har kostat 1,6 miljoner kronor och beräknas vara betalda på tio år. De är så ovanliga att de numera ingår i ett svenskt forskningsprojekt.

- Både Chalmers och Lunds universitet och Energimyndigheten ska utreda anläggningen. Det är en av de tre anläggningar i Sverige som ingår i studien, säger projektledaren Torbjörn Heinmert.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kommunhuset är ett klassiskt landmärke för den som åker tåg på södra stambanan. På avstånd är det sig likt - men sedan mitten av augusti blänker det om fasaden. - Vi har haft stora problem med inomhusklimatet. Därför beslöt vi att montera solavskärmare med solceller på, berättar Torbjörn Heinmert, projektledare på bostadsbolaget Allbohus.

# data[].attributes.body
Filmer som visas under v 13
https://sli.se/apps/sli/prodinfo.php?db=26&article=X%202571
https://sli.se/apps/sli/prodinfo.php?db=26&article=X%202638
https://sli.se/apps/sli/prodinfo.php?db=26&article=X%203030
https://sli.se/apps/sli/prodinfo.php?db=26&article=X%204317

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
forskare för framtiden : kläderna som alstrar elektricitet

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskare för framtiden : Kläderna som alstrar elektricitet

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänk om våra kläder kunde omvandla kroppsvärme till elektricitet? På Chalmers tekniska högskola leder Christian Müller en projektgrupp som arbetar med just det. Och faktum är att det är teoretiskt möjligt. Utmaningen är att hitta material som kan användas som kläder och som samtidigt kan alstra och leda ström.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vetenskapens värld - Världen i växthuset del 2

# data[].attributes.attachment_link.description
Del 6 av 20: Världen i växthuset del 2. Kan forskarna hjälpa världen ut ur klimatkrisen? Genom att både ställa om energisystemen och anpassa oss till ett nytt klimat kan vi begränsa skadorna. Men hur mycket? Lär dig mer om kalvande isbergs betydelse för klimatet, koraller, vattennivån och jakten på den perfekta klimatmodellen.

# data[].attributes.attachment_caption
Vetenskapens värld - Världen i växthuset del 1

# data[].attributes.body
Världen i växthuset del 1

# data[].attributes.attachment_link.title
Vetenskapens värld - Världen i växthuset del 1

# data[].attributes.attachment_link.description
Del 5 av 20. Världen i växthuset del 1. Klimatförändringarna och hur vi lärde oss att förstå dem. Vad är det som gör att forskare är överens om att klimatet förändras och att det är mänsklig aktivitet som orsakar det? I filmen går vi till botten med frågan med hjälp av vetenskapens starkaste argument.

# data[].attributes.body
En hel galleria med second hand

# data[].attributes.attachment_link.description
The shopping mall where everything is recycled (thanks to its genius location). 

Via BBC World Hacks bbc.in/2G72ERh

# data[].attributes.body
Introduktion av växthuseffekten. Film från SLI.se

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
växthuseffekten - klimatförändringar och global uppvärmning

# data[].attributes.attachment_link.title
VÄXTHUSEFFEKTEN - Klimatförändringar och global uppvärmning

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad exakt är växthusgaser? Orsakar dessa verkligen förändringar i klimatet? Global uppvärmning har blivit en mycket het miljöfråga. Det här programmet förklarar bakgrunden till växthuseffekten på ett vetenskapligt sätt och bevisen på att vi själva orsakar klimatförändringen.

# data[].attributes.body
Kort film som förklarar

# data[].attributes.attachment_link.title
Vad är växthuseffekten? | Naturskyddsföreningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Förklaring av växthuseffekten som utgår ifrån Energifallets bildspel Tankar om energi. Passar till övningen Tankar om energi för åk 7-9 samt som komplement till faktabladet Växthuseffekten. Filmen är framtagen av Helena Kvarnsell, NO-lärare åk 7-9, som en del i projektet Läraktiv.

# data[].attributes.body
SLI-film i 5 kortare delar

# data[].attributes.attachment_link.description
Fossila energibärare - det vill säga fossila rå- eller bränslematerial baseras på organiska kolföreningar som har uppstått under geologisk forntid från nedbrytningen av döda växter och djur. Torv, brunkol, stenkol, naturgas och olja räknas som fossila bränslen. De här så kallade icke förnybara energibärarna hör till världens vanligaste energikällor, men de är en belastning för miljön.

# data[].attributes.body
SLI-film

# data[].attributes.attachment_link.description
Olja finns på många platser på jorden och används i många slags material. Programmet visar hur man gör idag för att hitta nya oljekällor, hur man gör för att få upp oljan, samt vad det finns för olika typer av oljor. Vi lär oss hur mineraloljor bearbetas genom destillering för att kunna användas som t.ex.

# data[].attributes.body
SLI-film

# data[].attributes.attachment_link.description
Kemikalier som växelverkar med varandra är en av de mest fascinerande avdelningarna inom kemin. Fyrverkerier, varningsbloss och rost är alla exempel på kemiska reaktioner. Hur man balanserar reaktionsformler. Följande begrepp ingår bland annat. Reaktanter och produkter, rektionsformler, lagen om massans bevarande och reaktionshastighet.

# data[].attributes.headline
Grundämnen, kemiska föreningar och blandningar

# data[].attributes.subject
Grundämnen, kemiska föreningar och blandningar

# data[].attributes.body
SLI-film

# data[].attributes.attachment_link.title
GRUNDÄMNEN, KEMISKA FÖRENINGAR OCH BLANDNINGAR

# data[].attributes.attachment_link.description
GRUNDÄMNEN, KEMISKA FÖRENINGAR OCH BLANDNINGAR : Programmet beskriver atomerna och hur deras sammansättning påverkar hur all materia är uppbyggd. Vi får reda på vad grundämnen, kemiska föreningar och blandningar är för något.

# data[].attributes.body
SLI-film

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur materia är uppbyggd : Lär dig mer om atomer och molekyler i materia. Du lär dig vad som är speciellt med grundämnen, och vad som utmärker kemiska föreningar. Dessutom får du i detalj se hur en diamant är uppbyggd av kolatomer.

# data[].attributes.body
SLI- film

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi kommer i kontakt med många lösningar i vår vardag, som till exempel saft, mässing och luft! Alla de här exemplen består av antingen fasta ämnen, vätskor, gaser, eller en kombination av dem. I det här utbildningsklippet ska vi titta på några olika exempel på lösta ämnen och lösningsmedel och deras egenskaper.

# data[].attributes.body
Du behöver en SLI-användare

# data[].attributes.attachment_link.description
Animerade utbildningsklipp kan vara en stor hjälp för en lärare som själv saknar möjlighet att utföra experiment i klassrummet, eller när hen behöver visa detaljer som hade varit omöjliga att se med blotta ögat. Med animationer kan man till exempel zooma in på detaljer, så att kemiska och biologiska processer blir tydliga.

# data[].attributes.headline
Fotosyntes på ett lite mer grundläggande sätt

# data[].attributes.subject
Fotosyntes på ett lite mer grundläggande sätt

# data[].attributes.body
Du behöver en SLI-användare

# data[].attributes.attachment_link.title
Hur gröna växter använder sig av fotosyntes

# data[].attributes.attachment_link.description
Animerade utbildningsklipp kan vara en stor hjälp för en lärare som själlv saknar möjlighet att utföra experiment i klassrummet, eller när hen behöver visa detaljer som hade varit omöjliga att se med blotta ögat. Med animationer kan man till exempel zooma in på detaljer, så att kemiska och biologiska processer blir tydliga.

# data[].attributes.body
Filmserie på URplay om ekosystemtjänster och biologisk mångfald

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spelbarhet:

UR Skola

Längd

Lyssna I skuggan av klimatet

Kalifornien

Torkan i Kalifornien har fått allt större konsekvenser på senare år, med bland annat allvarliga skogsbränder som följd. I de värst drabbade områdena kan människor leva utan vatten i kranarna under flera månader och jordbruket drabbas hårt. På andra håll förbjuds rika Los Angelesbor att vattna sina gräsmattor så ofta som de vill. Andra invånare provoceras när förbuden ignoreras. Programmet är en del av Musikhjälpen 2015.

# data[].attributes.attachment_link.title
Härifrån till hållbarheten: Människa och naturen

# data[].attributes.attachment_link.description
Massproduktionen har tagit oss allt längre ifrån naturen och dess resurser. Vi ser bara slutresultaten i en lång produktionskedja. Det har påverkat hur vi värderar naturens tjänster. Jägaren Martin Kits anser att vi inte bör ta ut mer än vad naturen har i överskott. Men är det möjligt i ett masskonsumtionssamhälle?

# data[].attributes.body
Öva att resonera med denna uppgift

# data[].attributes.body
Repetera hur du kan resonera

# data[].attributes.body
Enkel men rolig förklaring

# data[].attributes.attachment_link.title
Hos organismer i en näringskedja - ppt video online ladda ner

# data[].attributes.attachment_link.description
Alger (producenter) tar upp gifter och lagrar dem "Giftet" symboliseras med en röd prick

# data[].attributes.body
Du behöver ett konto på SLI

# data[].attributes.attachment_link.description
En av kolatomerna i din hud kan mycket väl ha varit en del av en brontosaurus för miljoner år sedan. Både kol och kväve är några av de viktigaste beståndsdelarna hos djur och människor - vi behöver ständig förvandling för att överleva. Filmen skildrar de nödvändiga kretsloppen hos kväve och kol i naturen.

# data[].attributes.body
Så småningom kommer vi gå över till att jobba med hållbar utveckling

# data[].attributes.attachment_link.description
Här hittar du Naturskyddsföreningens faktablad och faktatexter. De behandlar allt ifrån energins kretslopp och transporter till mat, växthuseffekten och fakta om djur och växter. Faktabladen kan användas som stöd till pedagoger och underlag för äldre elever.

# data[].attributes.body
Läxa till vecka 40

# data[].attributes.body
Du behöver ett SLI-konto

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur samverkar levande ting med varandra? Vad äter de? Var bor de? Och hur samverkar de med sin miljö? I det här programmet ska vi försöka besvara de här och andra frågor medan vi undersöker ekologins grunder. Viktig terminologi som ingår i programmet är: ekologi, ekosystem, biocenos, population, habitat, ekologisk nisch, biotiska faktorer, abiotiska faktorer, producent, konsument, destruent, predator, byte, energi och näringskedja.

# data[].attributes.body
För att kunna förstå sig på allt levande behöver man veta hur den minsta levande delen, cellen, är uppbyggd och fungerar

# data[].attributes.attachment_link.description
Allt som lever består av celler. De må vara små och osynliga för blotta ögat, men de gör det stora jobbet i våra liv. Det finns tre olika typer: djurceller, växtceller och bakterieceller. Se mer på: http://www.schoolido.se/subject/h_biologi/liv/livet_pa_jorden/515

# data[].attributes.body
Här kan du läsa och testa dig på olika NO-områden

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ugglans NO är ett digitalt läromedel för årskurs 7-9.

Ugglans NO går att använda på olika sätt.

1. Att använda enskilda sidor. Det centrala innehållet är uppdelat i ungefär 100 sidor i respektive ämne. De går att använda var för sig t. ex. för individanpassad undervisning, stärka något särskilt moment eller som ett stöd för en vikarie.

2. Varje ämne är uppdelat i kurser. Varje kurs beräknas ta 5-6 veckors undervisning. Till varje kurs finns olika typer av övningar och fördjupning.

3. Bygga egna kurser. Materialet finns på Lernify och det går utmärkt att använda deras verktyg att bygga något själv med detta material blandat med andras eller eget. Varje sida har en unik webbadressen så om du har en egen hemsida kan du länka de delar som passar. Detta gäller både moment/kurser och övningar.

4. Jag använder det med fördel till elever som behöver en tydlig struktur i sin NO-undervisning 7-9. Ett exempel på jag brukar göra för mina elever som behöver extra tydlighet.

1) Skriv ut pdf och gå igenom alla begrepp och svåra ord längst ner på sidan.
2) Låta eleven lyssna på texten på hemsidan och stryka under.
3) Gör den tillhörande övningen.
4) Guldstjärna när eleven är klar fungerar alltid.

Efter 3-5 pdf kan man träna på de tillhörande begreppen på quizlet eller göra ett större test som variation. Denna metod gör det också enkelt att kommunicera betinget med föräldrar genom att bifoga en länk i ett veckobrev.

Ugglans NO är ett hobbyprojekt som startade genom ett försök att effektivisera min egen undervisning. Det var rätt kul att hålla på med och eleverna gillade det och därför har det fortsatt.

Den stora vinsten för mig har varit:

En transparant undervisning gentemot hemmet.

Minskad administration med läromedel.

Den digitala undervisning ger mer trovärdighet gentemot eleverna.

Det har varit enklare att individanpassa för elever med olika typer av behov.

Det är ett stort material och i princip helt omöjligt att hållas fri från felaktigheter i fakta och meningsbyggnad. Därför ber jag ödmjukt om förståelse för det. Om du hittar allvarliga fel, tveka inte att mejla och påpeka det.

Om mig:

Jag arbetar som NO och tekniklärare på Södermalmsskolan i Stockholm.

Kontakt: oskar.uggla@gmail.com

Mer om mig på: Linkedln

Ugglans NO är gjord i WordPress.

Stort tack till de som hjälpt mig med sidan.

Anders Holmgren, lärare - Inspiration och support

Hjalmar Ekström, teknisk skribent - Grammatisk korrektur.

Pontus Wallstedt, Illustratör - Samtliga illustrationer

Martin Misgeld, IT-pedagog - Teknisk support

Christer Rönngren, förstelärare - NO-korrektur

# data[].attributes.attachment_link.description
Ugglans NO är ett digitalt läromedel för årskurs 7-9. Ugglans NO går att använda på olika sätt. Att använda enskilda sidor. Det centrala innehållet är uppdelat i ungefär 100 sidor i respektive ämne. De går att använda var för sig t. ex. för individanpassad undervisning, stärka något särskilt moment eller som ett stöd för en vikarie.

# data[].attributes.body
Här finns böckerna vi använder inlästa

# data[].attributes.body
Grundläggande för livet på jorden

# data[].attributes.attachment_link.description
[In Swedish] Allt levande andas. Det gäller både växter och djur. Hur vi andas och vad vi behöver hänger ihop.

Se mer på: http://www.schoolido.se/subject/h_biologi/ekologi/fotosyntes_och_cellandning/578

# data[].attributes.attachment_link.title
Vad är liv?. - ppt video online ladda ner

# data[].attributes.attachment_link.description
Levande varelser skiljer sig från det icke levande genom följande De består av små delar som kallas celler De behöver energi De behöver syre De växer och behöver byggmaterial De kan föröka sig