# data[].attributes.body
Linavästrik otsib saaki maapinnal.Ta sööb selgrootuid.Linavästriku toit on mitmekesine.

# data[].attributes.body
Hallõgija üldpikkus on 24cm ja kaal 68-75grammi.Ta sööb valdavalt väikesi linde,pisinärilisi,väikesi roomajaid ja kahepaikseid.Hallõgija elutseb suurte põõsastega või hõreda puisturindega maastikul

# data[].attributes.body
Sookurg sööb peamiselt taimi:marju,eriti jõhvikaid,seemneid,noori võrseid ja teraviljade orast.Kuid loomset toitu sööb ta samuti küllaga:putukatest eeskätt mardikaid ja rohutirtse,samuti konni,pisinärilisi,limuseid ja madusid.

# data[].attributes.body
Kaljukotka peamine toit on jänesed,tedred ja metsised kuid ta võib püüda isegi metskitsetallesid ja rebaseid.Kaljukotka tohutult suur pesa asub tavaliselt mõnel rabasaarel tugeva põlismänni ladvas

# data[].attributes.body
Rästikud elavad tavaliselt 10-20 aastaseks.Rästik on loomtoiduline.Rästikud võivad olla aktiivsed terve ööpäeva jooksul,kuid jahti alustavad nad videvikus

# data[].attributes.body
Peatoidu mooodustavad mardikad,vähemal määral ka ämblikud,rohutirtsud,lutikad ning röövikud.Rabakonn on liikvel nii päeval kui öösel kuid kõige rohkem siiski õhtuti.

# data[].attributes.body
Praktiliselt kõik ämblikud on loomtoidulised kiskijad.Ta toitub peamiselt tillukestest putukatest ja teistest ämblikuliikidest.

# data[].attributes.body
ta toitub väikestest putukatest,nt sääskedest.Noorel isasel on tagakehal kollakad plekkid,mis vanal isendil pruuniks värvub.

# data[].attributes.body
Jõhvika roomavate varte küljes on samuti väikesed nahkjad lehed,mis aitavad tal ellu jääda.

# data[].attributes.body
Et rabamurakas kasvaks lopsakaks on tal võimas maa-alune vars ja suured sügavale ulatuvad juured ,mis on tihedalt kaetud seeneniidistikuga.

# data[].attributes.body
Küüvitsal on kitsad nahkjad lehed mis aitavad vett kokku hoida.

# data[].attributes.body
Tema väikesed ümmarguse lusika kujulksed lehekesed on üleni kaetud karvadega millel on kleepuvad otsad nende külge jäävad putukad kinni.

# data[].attributes.body
Sinikat saab mustikast eristada marjade helesinise värvi järgi.Sinikas on mustika perekonna taim.Sinikal ei arene pikki roomavaid maasiseseid risoome mille abil kiiresti levida.SINIKAS JÄÄB RABAS SEENTE ABIL ELLU.

# data[].attributes.body
Hanevitsal on omapärased kellukakujulised õied ja nahkjad piklikud lehed.Taim kasvab Eestis rabades,rabamännikutes ja siirdesoodes.Taime leidub Eestis paikuti ja eelkõige Ida-Eestis.Nõrgalt mürgine.HANEVITSAL ON LISAKS MAAPEALSELE VARRELE EDASI SAMBLA JA TURBA SISSE ULATUV VARS KUS MOODUSTAB ARVUKAD LISAJUURED.

# data[].attributes.body
Kukemarial on kitsad pisikesed lehed ja tumedad maitsetud marjad.Eestis esineb kukemarja harvalt.Kasvab 15-40cm kõrguseks.Kukemari on ühekojaline.Vili valmib juulis

# data[].attributes.body
Maris Vaht,Greete-Liis Simenson,Laura-Liisa Otsmaa,Merje Kütt 6.B