# data[].attributes.body
Man kan finde ud af om en binding er polær eller upolær, ved at se på forskellen i elektronnegativitet. Hvis forskellen er en halv og to, er bindingen polær. Når forskelllen er endnu større end 2, kaldes bindingen for en ionbinding.

# data[].attributes.body
Ved en kovalentbinding har grundstofferne ikke kræfter til at tage et eller flere elektroner fra et andet grundstof. Derfor bliver grundstofferne nødt til at dele elektronerne i en kovalentbinding.

# data[].attributes.body
for at et grundstof kan danne et stof, bliver grundstofferne nødt til at reagere med hinanden. Undtagen den, som fra hovedgruppe 8. det er nemlig ædelgasserne, som allerede har en stabil elektronstruktur. Man kalder ædelgasserne også for forbilleder fordi alle andre grundstoffer ønsker at være ligesom dem. For at de kan ligne ædelgasserne, skal de have otte elektroner i yderste skal. det bestemmer oktetreglen.

Hvis et metal går sammen med et metal, kaldes bindingen en legering. Bronze er for eksempel en legering som sådan set er blevet lavet af to andre metaller.

når et metal går sammen med et ikke-metal, kaldes bindingen en ionbinding.

# data[].attributes.body
Det er forskelligt hvor mange elektroner der er i elektronskallerne. Elektronerne bevæger sig forskelligt rundt i skallerne. Det kommer an på hvor energirigt atomet er. I en orbital er der altid højst to elektroner. Derfor er den første skal i alle atomer en s-orbital. I de andre elektronskaller kn der højst være otte elektroner.

# data[].attributes.body
en ionbinding bliver dannet, hvis forskellen i elektronnegativitet er over 2. Som sagt består denne binding af et metal og et ikke-metal. Ved en Ionbinding er det altid sådan at metallet afgiver sine elektroner til ikkemetallet. Et eksempel er Na og Cl. Natrium er grundstoffet nummer 11 og har 1 elektron i yderste skal. Clor er grundstoffet nummer 17 og har 7 elektroner i yderste skal. her gælder det om at begge grundstoffer gerne vil ligne ædelgasserne, som er tættes på. Natrium vil gerne være som neon. neon har otte elektroner i yderste skal. Derfor afgiver natrium 1 elektron til clor.

# data[].attributes.body
De lodrette linjer i periodesystemet kaldes for hovedgrupperne og de vandrette for perioder. Man fandt rtigt ud af, at nogen atomer have samme egenskaber, så dem kan man finde i samme hovedgruppe. Hovedgrupperne angiver også hvor mange elektroner der er i yderste skal. Perioderne angiver derimod hvor mange elektronskaller der er rundt omkring kernen. Antallet af protonerne i en kerne er samtidig atomnummeret. Fx. har hydrogen en proton i kernen og er derfor nummer 1 i det periodiske system.

# data[].attributes.body
Der var mange forskellige teorier om, hvordan verden var opbygget. Enig var alle om, at der måtte være nogen små ting, der reagerer med hinder, så vi fx. får sukker, vand eller salt. En græsk filosof opfandt ordet filosof, der på græsk "udeleligt". En dansk fysikers tegninger er dem, vores forestillinger af atomer er nu. Hver atom har elektroner, protoner og neutroner. Elektronerne er negtivt ladet, protonerne positivt og neutronerne er neutrale. Disse kaldes for patikler. Elektronerne kredser i skalder om protonerne og neutronerne, der er i atomets kerne.

# data[].attributes.body
Hele verden er opbygget af atomer. Atomer er så små, at selvom du deler en kage i bitte små stykker, så vil der alligevel være milioner af atomer. Selv hvis du ville støde på nogle molekyler, så består molekylen endnu af to atomer. Atomer eller molekyler kan man ikke se. Heller ikke med mikroskop kan.