# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Markkinointiviestintäkonserni Dentsu Aegis Networkin tekemän Consumer Connection System (CCS) -tutkimuksen mukaan suomalaisten mobiilinetin ja sosiaalisen median käyttö on hurjassa kasvussa. CCS selvittää kattavasti 15-74-vuotiaiden suomalaisten mediankäyttöä, asenteita ja kiinnostuksen kohteita.
CCS-tutkimuksen mukaan keskivertosuomalaisen mediapäivästä suurin osa kuluu internetin parissa. Internet, eri laitteilla käytettynä, vie mediapäivästä jo liki puolet, 42 %. Viikkotasolla mobiili-internetin parissa käytetty aika on kasvanut 87 % ja sosiaalisen median palveluihin käytetty aika 52 % verrattuna kahden vuoden takaiseen CCS 2016 -dataan.

Suurista mediakanavista sekä radio, televisio että sanoma- ja aikakauslehdissä muutokset ovat marginaalisia, eivätkä ne vaikuta näiden medioiden vaikuttavuuteen.

- Sanomalehtiä kuluttaa esimerkiksi 75 % suomalaisista viikkotasolla ja televisiossa mainontaa huomataan edelleen parhaiten. Ajankäytössä nämä isot kanavat ovat kuitenkin laskusuunnassa, Dentsu Aegis Networkin Insight Lead Maria Riala kommentoi.

5 500 vastaajan otoksessa tutkittiin tällä kertaa erityisen tarkkaan ulkomainontaa, jossa varsinkin personoitu ulkomainonta on tehokas tapa tavoittaa kuluttajia. Esimerkiksi 25 % suomalaisista miettii työmatkallaan sitä, mitä ruokaostoksia aikoo tehdä ja CCS-tutkimuksen mukaan 68 % suomalaisista kokee mainoksen sijaintiin liittyvät räätälöidyt viestit kiinnostaviksi.

Online-videopalvelut ovat hyvin suosittuja; käytetyin näistä on Yle Areena, jota käyttää ainakin joskus 69 % suomalaisista ja jonka käyttö on muihin palveluihin verrattuna hyvin tasaista eri ikäryhmissä. 15-24-vuotiaissa online-videon katselu (71 minuuttia päivässä) meni nyt ensi kertaa lineaarisen television katselun ohi (52 minuuttia päivässä).
- Nuorimmilla ikäryhmillä myös YouTube ja Netflix korostuvat paljon, ja erityisesti siellä käytön useus viikossa on huipussaan. Keskimäärin 15 % suomalaista katsoo Netflixistä yli kolme ohjelmaa viikossa.

Sosiaalisen median käyttö uusille tuntiluvuille

Sosiaalisen median palveluista suurimmat kasvuprosentit ovat Instagramilla (106%) ja Snapchatilla (180%) verrattuna kahden vuoden takaiseen tutkimukseen.

- YouTube, Twitter, LinkedIn ja Facebook kasvoivat kaikki myös parikymmentä prosenttia jokainen. Facebook säilytti reilusti asemansa Suomen suosituimpana sosiaalisen median palveluna. Facebookin 19 % kasvu tuli erityisesti ikäryhmissä 35-ikävuodesta ylöspäin, ja ainoastaan ikäryhmässä 15-24-vuotiaat YouTube meni täpärästi Facebookin ohi.

- Nyt on myös selvää, että Instagramista on kasvanut suuri massakanava, joka tavoittaa viikkotasolla 33 % suomalaisista ja kuukausitasolla 1,5 miljoonaa suomalaista, Dentsu Aegis Networkin Director of Social & PR Heli Ruotsalainen kertoo.

Sosiaalisen median kanavien kasvua selittää myös muun muassa Facebook Messengerin suosio, sekä uusien palveluiden kuten Jodelin tuleminen markkinoille.
- Lisääntynyt käyttöaika johtuu muun muassa päällekkäiskäytöstä: televisiota ei enää vaan tuijoteta passiivisena, vaan samalla ollaan myös somekanavissa läsnä, Ruotsalainen summaa.

Alueelliset erot somekäytössä pitkin Suomea ovat merkittäviä. Etelä-Suomessa LinkedIn ja Twitter ylikorostuvat, maaseudun pienemmillä paikkakunnilla Facebook ja YouTube ovat valta-asemassa. Ammateissa IT-alalla työskentelevät löytyvät LinkedInistä ja Twitteristä, hoitoalalla työskentelevät Instagramista ja Facebookista, opettajat puolestaan Pinterestistä.

B2B-päättäjäkin on vain ihminen

Tutkimuksessa selviää myös B2B-päättäjien mediakäyttö. Klassikkosanonta siitä, että B2B-päättäjäkin on vain ihminen, pitää edelleen paikkaansa. B2B-johtaja ei seuraa sosiaalisessa mediassa yhtä paljon julkisuudesta tuttuja kuin muu kansa, mutta viettää aivan samaan tapaan aikaa kauppakeskuksissa, lehtien, TV:n ja radion parissa.

- Kulttuuritapahtumat hieman korostuvat tässä ryhmässä muuhun väestöön nähden. Somekanavista ykkönen on LinkedIn ja mainonnan vaikuttavuudesta puhuttaessa lentokenttä nousee esiin oivana paikkana tavoittaa B2B-päättäjä, Riala kertoo.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mobiili-internetin, online-videon ja sosiaalisen median kuluttaminen Suomessa kasvoivat räjähdysmäisesti | Dentsu Aegis Network Oy

# data[].attributes.attachment_link.description
Markkinointiviestintäkonserni Dentsu Aegis Networkin tekemän Consumer Connection System (CCS) -tutkimuksen mukaan suomalaisten mobiilinetin ja sosiaalisen median käyttö on hurjassa kasvussa. CCS selvittää kattavasti 15-74-vuotiaiden suomalaisten mediankäyttöä, asenteita ja kiinnostuksen kohteita. CCS-tutkimuksen mukaan keskivertosuomalaisen mediapäivästä suurin osa kuluu internetin parissa. Internet, eri laitteilla käytettynä, vie mediapäivästä jo liki puolet, 42 %.

# data[].attributes.attachment_link.description
Näiden tuntimallien avulla pidät mediakasvatustunnin, jossa opitaan uutisen tekemistä ja blogin kirjoittamista.

# data[].attributes.body
Valitse jokin mediateksti ja vastaa kysymyksiin vihkoon.

# data[].attributes.attachment_link.title
Journalistin ohjeet ja liite - Journalistin ohjeet - JSN

# data[].attributes.attachment_link.description
Johdanto Sananvapaus on demokraattisen yhteiskunnan perusta. Hyvä journalistinen tapa perustuu jokaisen oikeuteen vastaanotta...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Saako terrorismin uhrien kuvia käyttää uutisessa? Voiko alaikäistä haastatella ilman vanhempien lupaa? Missä menee hyvän maun ja osuvien musiikkivalintojen raja? Julkisen sanan neuvosto (JSN) ratkoo mediaa koskevia kanteluita. Nyt voit pohtia, miten itse ratkaisisit kahdeksan esimerkkitapausta.

Julkisen sanan neuvosto (JSN) on Suomessa toimiva tiedotusvälineiden kustantajien ja toimittajien perustama elin, jonka tehtävänä on tulkita hyvää journalistista tapaa ja puolustaa sanan- ja julkaisemisen vapautta. Neuvosto on perustettu vuonna 1968.

JSN ei ole virallinen tuomioistuin, mutta sen päätöksiä seurataan silti tarkoin. Monissa muissakin maissa JSN:oa muistuttavia lehdistöneuvostoja. JSN:ssä on 13 jäsentä ja puheenjohtaja.

JSN:lle voi tehdä kantelun kuka tahansa, jonka mielestä mediassa on loukattu hyvää journalistista tapaa. Jos tiedotusväline neuvoston mielestä on rikkonut hyvää journalistista tapaa, sille annetaan huomautus, joka on julkaistava määräajassa.

Sekä kantelut että niiden käsittely JSN:ssa perustuu Journalistin ohjeisiin, joita JSN:n perussopimuksen allekirjoittaneet mediat ovat sitoutuneet noudattamaan. Sopimuksen piiriin kuuluu suurin osa suomalaisista tiedotusvälineistä. JSN voi myös omasta aloitteestaan käsitellä tärkeänä pitämiään asioita.

Nyt sinulla on tilaisuus istua Julkisen sanan neuvostossa ja pohtia ratkaisuja aitoihin esimerkkitapauksiin.

Videoissa esitellään kahdeksan JSN:lle tehtyä kantelua: mistä jutusta kantelija on suivaantunut, miten media on ratkaisujaan puolustanut ja mihin Journalistin ohjeiden kotiin tapaus liittyy. Tietojen pohjalta voit miettiä, antaisitko ratkaisussasi langettavan vai vapauttavan päätöksen medialle.

Päätettyäsi oman "tuomiosi" voit katsoa, mihin lopputulokseen JSN päätyi.

Tapauksia voi pohtia erikseen tai ryhmätyönä. JSN:n ratkaisut ovat äänestystuloksia - eli neuvoston jäsenet eivät välttämättä ole aina olleet yksimielisiä.

Kahdeksan kantelua ja niiden ratkaisut

1. Syyllistyikö Aku Ankka piilomainontaan?

2. Pettikö YleX:n lähdekritiikki yksisarvishoitouutisessa?

3. Loukkasi Helsingin Sanomat terrorismin uhrin yksityisyyttä valokuvan julkaisussa?

4. Oliko Radio Suomipopin pakolaisiin kohdistuva huumori ihmisarvoa alentavaa?

5. Syyllistyikö Länsiväylä klikkiotsikointiin?

6. Olisiko Helsingin Sanomien pitänyt suojella alaikäistä haastateltavaansa?

7. Menettikö Radio Aalto journalistisen riippumattomuutensa levy-yhtiölle?

8. Oliko Youtubessa julkaistu pelivideo mainos?

Jutut on tehty yhteistyössä Julkisen sanan neuvoston kanssa.
Edit 6.2.2018 Lisätty linkki ruotsinkielisiin tapauksiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mokasiko media? - Kokeile osaatko Journalistin ohjeet

# data[].attributes.attachment_link.description
Saako terrorismin uhrien kuvia käyttää uutisessa? Voiko alaikäistä haastatella ilman vanhempien lupaa? Missä menee hyvän maun ja osuvien musiikkivalintojen raja? Julkisen sanan neuvosto (JSN) ratkoo mediaa koskevia kanteluita. Nyt voit pohtia, miten itse ratkaisisit kahdeksan esimerkkitapausta. Julkisen sanan neuvosto (JSN) on Suomessa toimiva tiedotusvälineiden kustantajien ja toimittajien perustama elin, jonka tehtävänä on tulkita hyvää journalistista tapaa ja puolustaa sanan- ja julkaisemisen vapautta.

# data[].attributes.headline
Testaa, tunnistatko mikä on totta ja mikä ei

# data[].attributes.subject
Testaa, tunnistatko mikä on totta ja mikä ei

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tällä viikolla Suomen kouluissa vietetään Sanomalehtiviikkoa teemalla "Onko tämä totta?". Medialukutaitoa opettavan tapahtuman tarkoitus on tänä vuonna keskittyä median luotettavuuteen ja opettaa lähdekritiikkiä.

Sanomalehtien liitto on julkaissut yläkoululaisille ja toisen asteen opiskelijoille suunnatun oppaan, jossa käsitellään lähdekritiikkiä ja median luotettavuutta.

"Kyseenalaistaminen on tärkeä nettikansalaisen taito. On hyvä osata lukea kriittisesti, eikä niellä mitä tahansa huuhaata totuutena", kirjoittaa oppaan toimittanut mediakasvatusasiantuntija Hanna Romppainen.

Teema on tullut ajankohtaiseksi erilaisten propaganda-, viha- ja valeuutissivustojen yleistyttyä sosiaalisen median uutisvirrassa viime vuosina.

Olennainen ero tiedotusvälineiden ja uusien "vaihtoehtomedioiksi" itseään kutsuvien uutissivustojen välillä on sitoutuminen journalistin ohjeisiin.

Perinteinen media on sitoutunut ohjeisiin, jotka velvoittavat pyrkimään totuudenmukaisuuteen, faktatiedon erottelemiseen mielipiteistä ja mainoksista sekä yksityisyyden suojan kunnioittamiseen. Ohjeiden noudattamista valvoo Julkisen sanan neuvosto.

Sanomalehtien liiton oppaassa vale- ja propagandasivustoiksi luokitellut julkaisut eivät ole allekirjoittaneet Julkisen sanan neuvoston perussopimusta, eivätkä siten ole velvollisia noudattamaan journalismin perusperiaatteita.

"Ne käyttävät hyväkseen journalismin uskottavuutta, mutta eivät noudata journalistisia periaatteita", tiivisti Julkisen sanan neuvoston uusi puheenjohtaja Elina Grundström HS:n haastattelussa viime marraskuussa.

Oppaassa oppilaille esitellään valeuutisen tunnistamiseksi tapoja, jotka on julkaistu viime lokakuussa Lännen Mediassa.

On tärkeä tietää, kuka on uutisen takana ja kuka sen on julkaissut. Julkaisijan tai jutun kirjoittaneen toimittajan puuttuminen voi olla merkki tekaistusta uutisesta.

Epäilyttävän uutisen tietojen vahvistamiseksi kannattaa seurata myös muita medioita. Jos uutinen on merkittävä ja pitää paikkansa, muutkin mediat kyllä tarttuvat siihen ennen pitkää.

Jos uutisessa ei mainita lähdettä, on se todennäköisesti toimittajan oma mielipide. Jos lähde mainitaan, kannattaa miettiä onko lähteen asiantuntemus kyseenalainen, tai voiko lausunnon taustalla olla henkilökohtainen motiivi.

Uutisen voivat paljastaa valheelliseksi myös sivustolla julkaistut muut valeuutiset. Aidolta vaikuttavan uutisenkin totuudenmukaisuutta kannattaa kyseenalaistaa, jos sivuston muut uutiset eivät pidä paikkaansa.

Alla olevalla testillä voit itse kokeilla, miten hyvin osaat erottaa luotettavat lähteet epäluotettavista.

Muutos 3.2.: Täsmennetty kysymystä 2 koskemaan ulkomaisia yrityksiä.

HS.fi/lehdistonvapaus on koko vuoden 2016 kestävä hanke, jossa HS seuraa lehdistönvapaus- ja sananvapausaiheita ympäri maailman. Tämän artikkelin tekstisisältö on julkaistu Creative commons -lisenssillä, ja tekstisisällön uudelleenjulkaiseminen on luvallista.

# data[].attributes.attachment_link.title
Onko kaikki nettiin kirjoitettu totta? - Testaa tunnistatko luotettavan tiedon

# data[].attributes.attachment_link.description
Tällä viikolla Suomen kouluissa vietetään Sanomalehtiviikkoa teemalla "Onko tämä totta?". Medialukutaitoa opettavan tapahtuman tarkoitus on tänä vuonna keskittyä median luotettavuuteen ja opettaa lähdekritiikkiä. Sanomalehtien liitto on julkaissut yläkoululaisille ja toisen asteen opiskelijoille suunnatun oppaan, jossa käsitellään lähdekritiikkiä ja median luotettavuutta. "Kyseenalaistaminen on tärkeä nettikansalaisen taito.