# data[].attributes.headline
Нова назва ЗОШ

# data[].attributes.body
Нова назва ЗОШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
трудовий договір з керівником дитячого садка;

прийом на посаду директора ЗДО, що підпорядковується сільській раді;

трудові договори з педагогічними працівниками;

чи потрібно вже проводити конкурс директорів;

зміни в шкільному статуті;

НВК у приватній освіті;

статут для приватних шкіл;

що робити в разі тиску адміністрації школи на педагогів;

граничний вік учителя;

органи управління в школі;

роботу вчителем людини без педагогічної освіти;

вік, з якого дитина має розпочати навчання;

навантаження на учнів у 9 класі;

кількість уроків з історії у базовій школі;

посади у філях опорних шкіл.

- Відділ освіти під час укладання трудового договору із керівнико дитячого садка примушує укладати його на 3 роки. Чи є такі дії правомірними?

Закон "Про освіту" (стаття 25) визначає, що з керівниками всіх закладів освіти укладаються строкові угоди. Проте термін дії угод для завідувачів дошкільних навчальних закладів не визначено. Отже, зараз управління освіти може встановлювати строк на власний розсуд.

- Як здійснюється прийом на посаду директора ЗДО, якщо він перебуває в підпорядкуванні сільської ради?

Згідно з пунктом 10 частини 4 статті 42 Закону " Про місцеве самоврядування в Україні" сільський голова "призначає на посади та звільняє з посад керівників відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради, підприємств, установ та організацій, що належать до комунальної власності відповідних територіальних громад, крім керівників дошкільних, загальноосвітніх та позашкільних навчальних закладів".

Проте відповідно до частини 2 статті 25 Закону "Про освіту" засновник "укладає строковий трудовий договір (контракт) з керівником закладу освіти, обраним (призначеним) у порядку, встановленому законодавством та установчими документами закладу освіти".

Згідно з частиною 1 статті 31 Закону "Про дошкільну освіту", керівника закладу дошкільної освіти призначає на посаду та звільняє з посади засновник (засновники) або уповноважений ним (ними) орган. Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 1 Закону "Про освіту", засновником для комунальних закладів освіти є відповідна рада від імені територіальної громади.

Виходячи з наведеного, на нашу думку, керівник ЗДО може бути призначений на посаду рішенням відповідної сільської ради, за дорученням і від імені якої контракт з керівником може підписати голова. Такий механізм буде відповідати згаданим освітнім Законам і Закону про місцеве самоврядування. З директором обов'язково укладається строковий трудовий договір (контракт), строк дії якого визначається рішенням сільської ради.

- Чи повинен директор школи, приймаючи на роботу педагогічного працівника, оформляти з ним трудову угоду? І як бути з тими працівниками, які оформлені на роботу відділом освіти? Де можна знайти зразок трудової угоди, якщо є необхідність її оформити?

Трудова угода з працівниками має укладатися завжди. Інша справа - в якій формі ця угода укладається. Ні Закон "Про освіту", ні Закон "Про загальну середню освіту" не регулюють питання укладання трудових договорів.

Водночас, Кодекс законів про працю України визначає можливість укладання як усного трудового договору (що навряд чи може бути укладений в системі освіти), трудового договору, який укладається через написання майбутнім працівником заяви про прийняття на роботу і видання наказу, визначення його посадових обов'язків тощо (це, фактично, традиційна форма) і за бажанням працівника і роботодавця - шляхом укладання письмового трудового договору як окремого письмового правочину. Зразки договорів можна знайти в мережі інтернет.

Працівники, які були взяті на роботу до школи за наказом відділу освіти, продовжують працювати. Проте тепер вони можуть бути звільнені виключно наказом директора школи. Відділи освіти мали вже передати всі трудові книжки й справи працівників до закладів освіти.

- У нашій школі посада директора стала вакантною ще кілька місяців тому. Але конкурс досі не оголошено, бо немає положення про конкурс. Чи правомірно це? І хто повинен оголосити конкурс?

Ні, це не правомірно. Є пряма норма Закону "Про загальну середню освіту" (частина 2 статті 26), яка чітко визначає, що директор будь-якої школи з моменту набрання чинності Законом призначається на посаду на конкурсних засадах.

Згідно з цією ж статтею, засновники шкіл мають розробити й затвердити положення про конкурс на підставі типового, яке затверджує МОН. Проте у зв'язку з тим, що норма про проведення конкурсу є прямою, МОН у своєму роз'ясненні "Щодо нагальних питань впровадження Закону "Про освіту" зазначало, що тимчасова відсутність типового положення "не зупиняє дію норми Закону щодо призначення керівника закладу загальної середньої освіти на посаду винятково за результатами конкурсного відбору".

До слова, міністерство вже розробило проект типового положення. До 23 лютого тривало громадське обговорення, тож невдовзі документ мають затвердити.

Недотримання прямої норми Закону та призначення керівників шкіл без конкурсу - це, як мінімум, перевищення службових обов'язків конкретними посадовими особами органів влади, які виконують функції засновників шкіл.

- Чи потрібно в статуті школи змінювати назву ЗОШ І-ІІІ ступенів на заклад загальної середньої освіти (адже саме така назва фігурує в законі "Про освіту")?

У випадку конкретної назви закладу загальної середньої освіти потрібно використовувати назви "початкова школа", "гімназія" (заклад освіти ІІ ступеня) чи "ліцей" (заклад освіти ІІІ ступеня). Водночас називатися заклад освіти буде за найвищим ступенем. Наприклад, заклад освіти ІІІ ступеня називатиметься Ліцей № __ міста ______.

У випадку загальної назви закладу, який забезпечує здобуття загальної середньої освіти, має фігурувати назва заклад загальної середньої освіти.

- У новому Законі "Про освіту" звучить слово "керівник закладу освіти". Це означає, що слово "директор" треба замінити на "керівник" в установчих документах школи?

Ні. Керівник закладу освіти - це загальна назва для всіх керівників закладів, що займаються освітою. Але на кожному рівні освіти може бути своя спеціальна назва. Наприклад, у вищій освіті є ректор, а в середній - директор.

Закон "Про освіту" має уніфіковано підходити до різних варіантів назви керівника в різних законах. Натомість статут - це "паспорт" конкретного закладу освіти, який має враховувувати особливості і спеціального законодавства, і індивідуальні особливості цього закладу.

- У зв'язку з відсутністю в Законі "Про освіту" поняття НВК, яка має бути форма функціонування приватних дитячого садочку і закладу початкової освіти, що розташовані за однією адресою та засновані одним засновником?

Для приватних закладів освіти діють такі ж правила, що й для комунальних чи державних.

У Законі "Про освіту" не вживається термін "навчально-виховний комплекс", але натомість Закон (частина 4 статті 22) дозволяє закладу освіти здійснювати освітню діяльність одночасно на різних рівнях та за різними видами освіти, утворюючи для цього окремі структурні підрозділи.

Отже, гімназія (заклад загальної середньої освіти ІІ ступеня) може мати в своєму складі структурний підрозділ початкова школа, а ліцей (заклад загальної середньої освіти ІІІ ступеня) може мати у своєму складі такі структурні підрозділи як гімназія та початкова школа.

Крім того, дитячі садки також можуть бути структурними підрозділами закладів загальної середньої освіти.

Школам, які до ухвалення нового Закону "Про освіту" діяли як НВК, потрібно змінити тип закладу на один із зазначених вище.

Також стаття 22 Закону передбачає, що "Заклад освіти для здійснення статутної діяльності може на договірних засадах об'єднуватися з іншими юридичними особами, створюючи освітні, освітньо-наукові, наукові, освітньо-виробничі та інші об'єднання, кожен із учасників якого зберігає статус юридичної особи".

- Коли планують розробити новий типовий статут зі всім змінами, згідно з новим законом "Про освіту"? Це дуже важливо для приватних шкіл, які хочуть розпочати освітню діяльність у 2018 році.

Закон не передбачає затвердження міністерством чи іншим органом типового статуту для закладів освіти. Тим більше, є великий сумнів, що типовий статут може існувати для приватних закладів освіти. Зараз держава йде шляхом дерегуляції, а не навпаки.

Наприклад, в попереднього Законі "Про вищу освіту" (2002 року) було визначено, що МОН мало погоджувати статути приватних ВНЗ. Із Закону "Про вищу освіту" 2014 року така норма вилучена. Навряд чи буде зворотній процес, і скоріш за все подібне діятиме і для загальної середньої освіти.

- Адміністрація нашої школи змушує колектив працювати в післяробочий час по 2 години безкоштовно (вчителі мають звітувати про це), готувати майбутніх першокласників по суботах, а також робити безкоштовні переклади матеріалів, які не стосуються роботи в школі, працювати в літньому мовному таборі (примусово, без жодних заохочень). Що нам робити в цій ситуації?

У цьому випадку педагогічний колектив може написати колективне (краще не анонімне) звернення в Державну службу якості освіти. Вона має право проводити позапланову перевірку дотримання законодавства закладом освіти (це передбачено Законом "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності").

Також можна спробувати "організувати" запит від депутата місцевої влади чи народного депутата України до Державної інспекції з питань праці з проханням надіслати перевірку до закладу на предмет наявності порушень чинного трудового законодавства. У разі встановлення порушень зі сторони керівника він може бути звільнений з посади засновником.

Окрім того, можна звернутися до суду за захистом своїх трудових прав, а також відшкодуванням моральної шкоди, якщо є зафіксовані докази психологічного тиску тощо. Але це зробити складніше, і цим мають займатися професійні адвокати чи юристи.

- Чи є граничний вік вчителя, який може працювати в класах НУШ?

Ні, таких обмежень немає. І трудове законодавство дозволяє людям пенсійного віку продовжувати працювати.

- Які органи управління залишаються в школах?

Згідно зі статтею 39 Закону "Про загальну середню освіту", основним колегіальним органом управління закладу загальної середньої освіти є педагогічна рада.

Також у закладі освіти можуть діяти органи самоврядування: працівників, здобувачів освіти, батьків та інші органи громадського самоврядування учасників освітнього процесу.

Водночас, вищим колегіальним органом громадського самоврядування закладу освіти є загальні збори (конференція) колективу закладу освіти.

Окрім того, у закладах загальної середньої освіти можуть функціонувати методичні об'єднання, що охоплюють учасників освітнього процесу та спеціалістів певного професійного спрямування.

- Чи має право спеціаліст, наприклад музикант, працювати вчителем музики в школі, не маючи педагогічної освіти?

У частині 5 статті 58 Закону "Про освіту" зазначено таке:
"Особи, які здобули вищу, фахову передвищу чи професійну (професійно-технічну) освіту за іншою спеціальністю та яким не було присвоєно професійну кваліфікацію педагогічного працівника, можуть бути призначені на посаду педагогічного працівника строком на один рік. Особам, які забезпечують здобуття повної загальної середньої освіти, професійна кваліфікація педагогічного працівника може бути присвоєна закладом вищої чи післядипломної освіти або відповідним кваліфікаційним центром після одного року роботи на посадах педагогічних працівників, що забезпечують здобуття повної загальної середньої освіти, за умови успішного складення кваліфікаційного іспиту відповідно до кваліфікаційних вимог до педагогічного працівника чи відповідного професійного стандарту (за наявності)".
Отже, людина може працювати вчителем, не маючи педагогічної освіти, не більше року. Після цього це буде можливо за умови складання відповідного іспиту. Уже відомі випадки, коли люди без педагогічної освіти працюють у школах, паралельно здобуваючи освіту у виші за заочно формою.

- Зі скількох років дитина повинна йти до школи? Чи можна з семи?

У Законі "Про освіту" (стаття 12, частина 4) написано: "Початкова освіта здобувається, як правило, з шести років. Діти, яким на початок навчального року виповнилося сім років, повинні починати здобуття початкової освіти цього ж навчального року".

Оце "як правило" дозволяє дитині розпочинати навчання в іншому віці. Окрім того, Закон передбачає, що діти з особливими освітніми потребами можуть розпочинати навчання в іншому віці, а тривалість навчання в початковій та базовій школі може збільшитись (частина 5 тієї ж статті).

Питання можливості дитини, якій у вересні виповниться 6 років, залежить від психологічної та фізичної готовності дитини, бажання батьків, завантаженості школи в конкретному закладі тощо.

Згідно з реформою середньої освіти, діти, які вступають в НУШ, будуть навчатися в школі 12 років. Очевидно, що краще віддавати дитину до школи в 6, а не 7 років, особливо, якщо і новий Державний стандарт початкової освіти, і нові Типові освітні програми зараз більше пристосовані до вікових особливостей маленьких школярів.

- У другому семестрі 9 класу моя дитина буде проводити в школі по 37 годин на тиждень. Чи є допустимим таке навантаження? Який документ регулює ці норми?

Згідно з Наказом МОН № 409 від 03.04.2012 "Про затвердження Типових навчальних планів загальноосвітніх навчальних закладів ІІ ступеня", граничне навантаження на учнів 9 класів протягом тижня не може перевищувати 33 години.

- Яка кількість годин історії передбачена у базовій школі?

Типовим навчальним планом передабчено по одній годині з історії України в 5-7 класах, і по півтори години у 8-9 класах. Цим же типовим навчальним планом передбачено по одній годині всесвітньої історії з 6-го до 9-го класу.

- Які посади залишаються у філіях опорних шкіл?

Це питання регулює Наказ № 1205 від 06.12.2010 "Про затвердження Типових штатних нормативів загальноосвітніх навчальних закладів".
У філії опорної школи можуть бути:

1. Завідувач філії (вводиться за наявності у філії 20 і більше учнів; за наявності менше 20 учнів виконання обов'язків завідувача філії покладається на одного з учителів).

2. Заступник завідувача філії з навчально-виховної (навчальної, виховної) роботи в опорній школі (0,5 штатної одиниці при кількості 6-9 класів у філії і одна штатна одиниця при кількості 10 і більше класів у філії).

3. Завідувач господарства (при кількості шести і більше класів).

4. Бібліотекар (0,25 штатної одиниці; вводиться в опорній школі для обслуговування філій за наявності в ній не менше чотирьох філій з контингентом 20 і більше учнів у кожній філії).

5. Машиніст (кочегар) котельні (вводяться у філіях, де опалення приміщень не передано в систему житлово-комунального господарства: по 2 штатні одиниці на зміну в котельнях, що опалюються твердими видами палива (торф, кам'яне вугілля), з поверхнею нагріву котлів понад 75 кв.м, у котельнях, що не обладнані автоматикою безпеки) та 1 штатна одиниця в зміну - у котельнях з газовим опаленням).

6. Сестра медична (025 штатних одиниць за наявності 20 і більше учнів у філії).

7. Прибиральник службових приміщень (на кожні 250 кв.м площі, що прибирається, але не менше 0,5 посади на школу - опорну школу та її філії).

Редакція "Нової Української Школи" дякує державному експерту директорату стратегічного планування та європейської інтеграції МОН Олександру Сичу Титульне фото: автор - garagestock, Depositphotos

# data[].attributes.attachment_link.title
Відповідаємо на запитання. Трудові угоди, статут школи і тиск на вчителів з боку адміністрацій

# data[].attributes.attachment_link.description
трудовий договір з керівником дитячого садка; прийом на посаду директора ЗДО, що підпорядковується сільській раді; трудові договори з педагогічними працівниками; чи потрібно вже проводити конкурс директорів; зміни в шкільному статуті; НВК у приватній освіті; статут для приватних шкіл; що робити в разі тиску адміністрації школи на педагогів; граничний вік учителя; органи управління в школі; роботу вчителем людини без педагогічної освіти; вік, з якого дитина має розпочати навчання; навантаження на учнів у 9 класі; кількість уроків з історії у базовій школі; посади у філях опорних шкіл.

# data[].attributes.headline
Трирівнева базова школа

# data[].attributes.subject
Трирівнева базова школа

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ухвалений Верховною Радою 5 вересня Закон "Про освіту" започатковує масштабні реформи у галузі, яка досі мало змінилася з радянських часів. Власне, і чинний закон про освіту ухвалювали ще в радянські часи - навесні 1991. Відтоді він зазнав безліч змін.

Закон аналізував: Тарас Шамайда

Робота над новим законом тривала понад три роки, а голосування за нього об'єднало всі парламентські партії, крім Опоблоку й "Свободи". Рішення Ради публічно підтримав і президент Порошенко, а отже закон, швидше за все, буде підписаний і набуде чинності. Отже, які зміни відбудуться в освіті?

1. Не просто знання, а вміння

Від практики напаковування дітей великим обсягом інформації і навчання за принципом "зазубрив - відповів - забув" українська освіта, насамперед шкільна, має перейти до розвитку у дітей компетентностей. Нова українська школа має розвивати у дітей "читання з розумінням, уміння висловлювати свою думку усно і письмово, критичне та системне мислення, здатність логічно обґрунтовувати позицію, творчість, ініціативність, вміння конструктивно керувати емоціями, оцінювати ризики і приймати рішення, вирішувати проблеми, здатність співпрацювати з іншими".

Дивіться наші інтерактивні візуалізації у розділі "Журналістика даних"

Власне, велика частина закладених у законі норм підпорядкована саме цій меті, для досягнення якої закладам освіти, педагогам, батькам і самим здобувачам освіти надається велика свобода дій.

2. Трирівнева 12-річна школа

Діти йтимуть до школи, як правило, у 6-річному, але в будь-якому разі не пізніше 7-річного віку і вчитимуться 12 років.

Середня освіта поділятиметься на початкову (4 роки, 1-4 класи), базову (5 років, 5-9 класи) і профільну (3 роки, 10-12 класи). Починаючи з 5 класу діти вчитимуться в гімназіях, а після закінчення 9 класу продовжуватимуть навчання у ліцеях (закладах старшої або профільної школи) або ж здобуватимуть професійну освіту.

Після закінчення кожного рівня знання учнів перевірятимуть за допомогою державної підсумкової атестації. Після 4 класу це буде моніторинг, а після 9 - повноцінне зовнішнє незалежне оцінювання.

Початкова школа може мати найрізноманітніші форми: один чи кілька класів з учнями одного чи різного віку, з одним або кількома вчителями. Закон також дозволяє роботу початкової школи "в будь-якій іншій формі, яка буде найбільш зручною та доцільною для забезпечення здобуття дітьми початкової освіти відповідно до стандарту початкової освіти".

Ліцеї матимуть академічне або професійне спрямування, або ж в одному ліцеї будуть класи різних спрямувань. В академічних ліцеях учні зможуть глибоко підготуватися до вищої освіти, у професійних - здобути середню освіту і, водночас, першу професію. Освіта в них триватиме три роки замість нинішніх двох. Додатковий рік навчання зніме проблему катастрофічної нестачі часу й перевантаження старшокласників у нинішній дворічній старшій школі.

Кожен ліцей буде окремою юридичною особою і, як правило, розміститься в окремому приміщенні. Ліцеї задумані не просто як старші класи звичайної школи, а як окремі заклади. Причому, досить великі, де в кожній паралелі є принаймні по 4-5 класів, кожен зі своєю спеціалізацією. А отже, їх буде значно менше, ніж нинішніх 11-річних шкіл. Відповідно і перехід до таких ліцеїв відбуватиметься не так непомітно як зараз - випускники 9 класів складатимуть ЗНО, і за їх підсумками вступатимуть до обраних ліцеїв на конкурсних засадах.

До інших шкіл дітей зараховуватимуть без конкурсу - за винятком ситуацій, коли заяв на навчання в школі більше, ніж місць (у такому разі пріоритет надаватиметься дітям, які живуть на території обслуговування цієї школи).

Нова система запроваджуватиметься поступово, щоб не сказати дуже повільно. Початкова школа запрацює з 1 вересня 2018 року, базова - з 1 вересня 2022 і профільна - з 1 вересня 2027. Проте закон містить опцію запровадження профільного трирічного навчання й раніше - як в окремих закладах, так і по всій країні. В міністерстві освіти й науки не виключають пришвидшення реформи і введення повноцінної 12-річки вже з 1 вересня 2022-23 років.

Такий варіант можливий, якщо суспільство в перші роки реформи усвідомить її важливість, а освітня й бюджетна системи будуть цілком готові до змін.

3. Професійна освіта

Закінчивши 9 класів, діти зможуть навчатися в професійних коледжах, здобуваючи професію як одночасно зі здобуттям повної вищої освіти, так і без нього.

4. Трирічний бакалаврат і дворічна магістратура

Для отримання диплому бакалавра студенти вчитимуться не чотири, а три роки. Натомість навчання в магістратурі стане довшим і триватиме два роки, зараз - півтора. Вступ у магістратуру здійснюватиметься за підсумками ЗНО.

5. Автономія шкіл і більша свобода вчителя

Заклад освіти може здійснювати освітню діяльність одночасно на різних рівнях освіти та за різними видами освіти, створювати для цього структурні підрозділи. Тобто, теоретично, може існувати заклад, що об'єднує дитсадок, початкову школу, гімназію, ліцей, університет, професійний коледж і музичну чи художню школу. Треба лише отримати відповідні ліцензії і пройти акредитацію.

Заклади освіти зможуть утворювати з іншими юридичними особами освітні, освітньо-наукові, наукові, освітньо-виробничі та інші об'єднання.

Всі заклади освіти - від садочків до університетів - отримають значно більше свободи. Досі (з 2014 року) автономію мали лише виші.

Тепер же школи, дитсадки та інші заклади освіти всіх форм власності будуть мати самоврядні колегіальні органи - наглядові (піклувальні) та педагогічні ради, батьківські ради тощо - які прийматимуть найважливіші рішення. До складу наглядової (піклувальної) ради, якій засновник може делегувати свої повноваження, не можуть входити працівники цього закладу освіти і ті, хто в ньому навчається.

Директор школи чи дитсадка обиратиметься на 6 років конкурсною комісією у складі представників інших шкіл, місцевої влади, викладачів педагогічних вишів та громадськості. Для участі в конкурсі треба вільно володіти державною мовою і мати вищу освіту, але засновники мають право встановлювати й додаткові кваліфікаційні вимоги до кандидатів.

Директор самостійно братиме на роботу своїх заступників та інших педагогічних працівників. Освітній заклад має право оголосити конкурс на будь-яку вакансію, але головне, що призначення відбуватимуть без погодження з місцевою владою, яке потрібне зараз.

Заклади освіти та педагоги самостійно формуватимуть навчальні програми, які за поданням педагогічної ради затверджуватиме керівник закладу. Єдина вимога - їх відповідність державним стандартам освіти, прийнятим міністерством освіти й науки.

Учитель зможе вільно працювати за власною програмою і обирати форми донесення матеріалу до дітей. Водночас, міністерство розроблятиме типові програми для тих учителів, які не хочуть чи не можуть розробити власні.

Закон скасовує процедуру атестації шкіл та право місцевих управлінь освіти на їх інспектування.

Самі інспекції ліквідують, а працівники методкабінетів займатимуться замість перевірок підтримкою й допомогою закладам освіти. Перевірятиме ж ці заклади лише Державна служба якості освіти. Плановий аудит закладу, що включатиме перевірку дотримання ліцензійних умов, відбуватиметься раз на 10 років.

6. Директором можна бути не більше 12 років

Обмеження терміну перебування однієї людини на посаді керівника пошириться з вишів на всі заклади освіти. Довічних директорів шкіл більше не буде. Людина зможе обиратися на посаду директора не більше двох шестирічних термінів поспіль, а потім зможе працювати на іншій посаді в цій же школі або претендувати на директорство в іншій.

7. Більша зарплата вчителів

Посадовий оклад учителя найнижчої категорії становитиме три мінімальних зарплати. Цього рівня досягатимуть поступово, до 2023 року. Якби її запровадили негайно, такий оклад становив би 9600 гривень, а з різними надбавками вчителі заробляли б іще більше. Проте для цього треба було б знайти мінімум 87 мільярдів бюджетних гривень, що нереально.

Коли автори закону закладали цю норму, мінімальна зарплата дорівнювала прожитковому мінімуму для працездатних осіб. Однак, з 1 січня 2017 року, вже після голосування закону в першому читанні, мінімальну зарплату встановили в розмірі двох мінімумів: 3200 гривень замість 1600, тож вартість освітнього законопроекту зросла на десятки мільярдів.

Тому до другого читання освітній комітет Верховної Ради вніс до тексту поправку, замінивши три мінімальних зарплати на чотири прожиткових мінімуми (на сьогодні 6736 гривень). Однак під час розгляду закону на пленарному засіданні з подачі Юлії Тимошенко поправку провалили.

І хоча на поступове підняття зарплати дається 5 років, все одно виконати цю норму, м'яко кажучи, складно. Тож якщо закон підпише Президент, і він набуде чинності, його зарплатні норми вочевидь все одно переглянуть під час прийняття бюжету-2018. Зарплата вчителів зросте, але наскільки - сказати складно.

Зарплата науково-педагогічного працівника найнижчої кваліфікації буде принаймні на 25% більшою, ніж зарплата вчителя найнижчої категорії. Оклад працівника кожної наступної категорії має підвищуватися принаймні на 10%.

8. Добровільна сертифікація вчителів

Всі педагогічні й науково-педагогічні працівники, як і зараз, мають обов'язково підвищувати кваліфікацію, але ця процедура зазнає докорінних змін. Ці послуги зможуть надавати різні державні, комунальні та приватні установи, а також громадські організації, які матимуть відповідну ліцензію. Вчитель сам обиратиме, де йому підвищувати кваліфікацію, це може бути й кілька різних установ, сумарний час навчання в яких має становити не менше 150 годин на 5 років.

Замість підвищення кваліфікації учитель може з власної ініціативи пройти добровільну сертифікацію на знання предмету і володіння сучасними освітніми методиками. Пройшовши таку сертифікацію, вчитель отримає на три роки сертифікат і 20% надбавку до зарплати, а також зможе навчати інших педагогів.

9. Інклюзивне навчання і перепрофілювання інтернатів

Закон заохочує навчання дітей з особливими потребами, сиріт та дітей зі складних родин у звичайних школах. За заявами батьків дітей з особливими потребами школи мають створювати спеціальні класи, де такі діти могли б навчатися. Якщо це необхідно, діти з особливими потребами можуть іти в школу пізніше й навчатися довше.

Дітям з вадами слуху створять умови для навчання мовою жестів.

До 31 грудня 2021 року всі школи-інтернати мають стати або звичайними школами, дитсадками чи іншими закладами освіти, доступними для всіх дітей, або дитячими будинками в системі мінсоцполітики. Рішення про долю кожного інтернату прийматимуть обласні та Київська міська ради.

10. Освітні округи

Різні заклади освіти в межах певної території (включно з закладами позашкільної освіти, культури, фізкультури) становитимуть єдиний освітній округ, своєрідним центром якого стане опорна школа, зручно розташована для підвозу дітей з інших населених пунктів і забезпечена кваліфікованими кадрами та сучасним обладнанням.

11. Українська мова

Освітній процес в усіх закладах освіти відбуватиметься українською мовою. Представники національних меншин мають право навчатися в окремих групах дитсадків та класах початкової школи, в яких, крім української, буде використовуватися в освітньому процесі мова відповідної меншини.

Починаючи з 5 класу, вся освіта відбуватиметься українською мовою, винятки можливі лише для представників корінних народів (перш за все кримських татар), які можуть зберігати двомовне навчання до закінчення старшої школи.

Для першокласників така система запрацює з 1 вересня 2018 року, а для тих, хто почав учитися в школах з мовою національних меншин раніше, - з 1 вересня 2020 року, причому впродовж цих трьох років у школах з навчанням мовами меншин буде поступово збільшуватися кількість предметів, що викладаються українською.

Вивчення української мови стає обов'язковим в усіх закладах освіти (включаючи виші, в багатьох із яких таке викладання припинили на підставі закону "Про вищу освіту").

У закладах освіти, відповідно до освітньої програми, можуть викладатися одна або кілька дисциплін двома та більше мовами - державною мовою, англійською мовою, іншими офіційними мовами Європейського Союзу. Варто відзначити, що серед 24 мов ЄС є і мови деяких нацменшин України - румунська, угорська, польська, болгарська, словацька тощо.

Російська ж мова до мов ЄС не належить, тому навіть окремі предмети чи дисципліни (окрім, власне, курсу російської мови) не зможуть викладатися російською ні в базовій чи профільній школі, ні у музичних або художніх школах, ні в університетах чи професійних коледжах.

Мовна стаття закону, остаточну редакцію якої сформулювала робоча група з представників різних фракцій, міністерства освіти та експертів в день голосування за закон, вже викликали негативну реакцію Москви, Будапешта та Бухареста, однак формально ні ворогам, ні партнерам України нема до чого причепитися - норми цієї статті чітко відповідають як нашій Конституції, так і міжнародним договорам, ратифікованим Україною.

А рівень захисту прав меншин у новому законі все одно значно вищий, ніж рівень захисту українців у тій же Румунії чи Угорщині, не кажучи вже про Росію.

12. Інформаційна прозорість

Кожен заклад освіти зобов'язаний розмістити у відкритому доступі на своєму сайті (чи сайті засновника) всю важливу інформацію про свою діяльність.

До такої інформації закон, зокрема, відносить статут, ліцензії, сертифікати про інституційну акредитацію та акредитацію програм, структуру та органи управління закладу, кадровий склад, освітні програми, мови освітнього процесу, вакансії й конкурси, матеріально-технічне забезпечення, наявність гуртожитків, місць у них та розмір оплати за проживання, результати моніторингу якості, річний звіт, правила прийому, умови доступності для осіб з особливими потребами, розмір плати за навчання, перелік і вартість додаткових послуг тощо.

Обов'язково має оприлюднюватися кошторис і фінансовий звіт про надходження та використання всіх отриманих коштів, інформацію про перелік товарів, робіт і послуг, отриманих як благодійна допомога, із зазначенням їх вартості, а також про кошти, отримані з інших джерел, не заборонених законодавством.

13. Академічна доброчесність

Закон зобов'язує учасників освітнього процесу дотримуватися академічної доброчесності.

Порушеннями академічної доброчесності вважаються плагіат, самоплагіат (коли людина видає свої старі наукові результати за нові), фабрикація чи фальсифікація даних, списування, обман, хабарництво та необ'єктивне оцінювання.

Порушнику доброчесності загрожує відмова у присудженні наукового ступеня чи звання, позбавлення вже присуджених ступенів, звань, кваліфікаційних категорій, позбавлення права обіймати певні посади. Учнів і студентів за порушення доброчесності можуть направити на перескладання іспиту, контрольної тощо, повторне проходження курсу, позбавити стипендії чи пільг або відрахувати з навчального закладу.

14. Більше джерел фінансування

Держава, як і зараз, виділятиме місцевим бюджетам субвенцію на загальну середню освіту, в тому числі й на здобуття середньої освіти в професійно-технічних закладах. Професійну складову цих закладів фінансуватимуть переважно регіональні бюджети.

Держава фінансуватиме навчання на бюджетних місцях у вишах та підготовку фахівців дефіцитних робітничих професій в системі профтехосвіти.

Місцева влада й органи самоврядування мають створити належні умови для роботи закладів освіти, у т.ч. забезпечити їх приміщеннями та організувати підвезення дітей із сусідніх сіл до опорних шкіл.

Дошкільна і позашкільна освіта фінансуватиметься переважно з місцевих бюджетів, які завдяки децентралізації за три роки зросли більш ніж удвічі. При цьому дитсадки, а також приватні школи, які обґрунтують вартість навчання, отримають додаткові гроші на кожну дитину з держбюджету.

Загалом же кожен заклад освіти матиме право отримувати гроші з бюджетів різних рівнів, а також із будь-яких джерел, не заборонених законом. Освітні заклади матимуть право отримувати добровільні пожертви, гранти, дивіденди, допомогу від батьків, приватних партнерів тощо, надавати платні послуги, продавати вироблену в майстернях чи виробничих підрозділах продукцію тощо. Кошти кожен заклад зможе вільно витрачати на свою статутну діяльність, а тимчасово вільні гроші зможе розміщувати в державних банках.

15.Щоб закон запрацював повною мірою, потрібно ухвалити ще багато документів

Закон "Про освіту" - базовий документ, який містить посилання на інші закони (з яких прийнято лише закон "Про вищу освіту") та підзаконні акти.

Щоб реформа запрацювала на повну силу, необхідно чимшвидше ухвалити закони про середню освіту, про професійну освіту, зміни до Податкового та Митного Кодексів, що зменшать податковий тягар із закладів освіти та інші акти, а також утворити чи реорганізувати органи управління, передбачені новим освітнім законодавством.

Отже, ухвалення нового закону про освіту - далеко не останній, але визначальний крок на шляху освітньої реформи, який визначає її головний зміст і спрямованість. У будь-якому разі на освіту чекають зміни, результати яких зможемо оцінити лише з роками.

# data[].attributes.attachment_link.title
У шкільній освіті зміниться все. 15 тез нового закону про освіту

# data[].attributes.attachment_link.description
Ухвалений Верховною Радою 5 вересня Закон "Про освіту" започатковує масштабні реформи у галузі, яка досі мало змінилася з радянських часів. Власне, і чинний закон про освіту ухвалювали ще в радянські часи - навесні 1991. Відтоді він зазнав безліч змін.