# data[].attributes.body
Oht lindudele on kliimamuutus ning ka õlireostused.

# data[].attributes.body
Villkäppkrabi sööb vetikaid, selgrootuid ja kalamarja. Ta on toiduks ahvenale, merihärjale ja särjele.

# data[].attributes.body
Merikilk toitub teiste loomade jäänustest ja enda liigikaaslastest. On toiduks tursale.

# data[].attributes.body
Balti lamekarp toitub bakteritest ja vetikatest. Ning toiduks on lindudele.

# data[].attributes.body
Angerja tähtsus inimestele. Me sööme angerjat.

# data[].attributes.body
Angerjal on piklik kehakuju.

# data[].attributes.body
Näiteks Angerjas läheb kudema Sargasso merre.

# data[].attributes.body
Räime kõhualune on sile

# data[].attributes.body
Teda söövad inimesed. Ise toitub ta Fütoplanktonit ja Zooplanktonit.

# data[].attributes.body
Kilu ja Räim söövad meriristi ja ka mõned inimesed mujal maailmas. Meririst ise toitub selgrootutest ja vetikatest.

# data[].attributes.body
Toitub pudemetest ja hõljumitest. Loomhõljum on toiduks paljudele putukatele ja veeloomadele.

# data[].attributes.body
Laululuik on Läänemere lind. Toitub peamiselt taimedest, aga ka selgrootutest. Laululuike ei ohusta miski, sest ta on looduskaitse all. Ränne on see, kui näiteks talvel sajab maha lumi ja linnud ei saa enam toitu kätte ja suunduvad soojemasse ja toidurohkemasse kohta. Enamik Eesti linde lendavad Kesk- ja Lääne- Euroopasse. Mõned lendavad ka Lõuna-Euroopasse või Musta mere poole. Linde ohustavad Röövlinnud, kes söövad kurnatud ja söömata linde. Selleks on hea, et linnud saaksid palju süüa ja puhata enne rändele asumist. Eestis on kohatud üle 360 linnuliigi.

# data[].attributes.body
Paikneb niisketes metsades. Toitub veelindudest ja haigetest või lõpnund  kaladest. Talvel ründab ka nõrgemaid kitsi, jäneseid ja rebaseid. Teda ei ohusta looduses üldiselt miski.

# data[].attributes.body
Toitub ainult kaladest neid jahtides ja on võimeline sukelduma kuni 4 meetri sügavusele. Tegutseb avavees. Pesitseb metsades või parkides ja liigub mööda jõgesid sisemaale. Teda ohustavad saarmad, mingid ja koprad.

# data[].attributes.body
Paiknevad tavaliselt meresaartel ja laidudelning vahel ka rannikualadel. Peamiselt lendab eriti ei uju. Ärritudes tõstab oma sabasuöestikku. Toitub peamiselt kaladest vahel sööb ka limuskeid ja linnupoegi. Ohustab pesade tallamine rannikul. Tiir on vali ja lärmakas lind.

# data[].attributes.body
Toitub peamiselt kaladest ja koorikloomadest ning sisemaal ka konnadest. Sukelduda suudab üle 10 meetri sügavusele. Sukeldumine võib kesta 20-30 sekundit. Püütud saagi toob enne neelamist pinnale. Pärast pesitsemisaja lõppemist tegutsevad kolooniates. Ohustavad röövlinnud ja mune rebased ning kajakad.

# data[].attributes.body
Kajakas sööb kõike ning põhitoiduks on kalad, raiped, putukad, ussikesed ja selgrootud, mitmesugused jäätmed ja teravili. Kajakas tegutseb tavaliselt koloonias, kuid vahel ka üksikult. Tavaliselt pesitsevad mererandadel ja väikesaartel. Otsib toitu ka põldudelt. Vahepeal sukeldub ka vette, et toitu saada. Teda ohustavad kotkad, suuremad kajakad ja kiskjad.

# data[].attributes.body
Meriskit võib kohata rannajoonel. Elamiseks eelistab avatud maastikke. Otsib toitu madalast veest. Toitub hulkharjasussidest ja limuskitest. Ohustavad röövlinnud ja väikekiskjad on ohuks munadele.

# data[].attributes.body
Hahk toitub peamiselt rannakarpidest ja vähilaadsetest. Vahel söövad ka väiksemaid kalu. Kuival maal kohmakas, aga vees osav. On võimeline sukelduma 6 meetri sügavusele. Suudab vee all olla pisut üle minuti. Tegutseb parvede ja kolooniatena. Hahki ohustab Merekotkas ja rebane ning mune kajakas ja ka vares.

# data[].attributes.body
Viigerhüljes toitub kaladest ja koorikloomadest. Ohuks on inimesed, kes soovivad hülgerasva. Viigerhüljes võib elada kuni 42. aastaseks. Üldiselt paiknevad rannikuvete ja laidude läheduses. VIDEO: https://www.youtube.com/watch?v=5M7EdQCgsro

# data[].attributes.body
Hallhülged ei söö iga päev. Enamasti on söögiks erinevad kalaliigid, aga harva ka vähid ja limused. Väikeseid poegi ohustavad merikotka, aga muidu ei ole nad kellelegi saak. VIDEO: https://www.youtube.com/watch?v=91Cw9b9rWiM

# data[].attributes.body
Kagu-Hiinas leidsid arstid elava inimese kõhust angerja! Et inimene elama jääks tehti ruttu kiire operatsioon. Angerjas toodi inimese kõhust välja elusana. Inimene elas samuti operatsiooni üle, aga keeldus ütlemast, kuidas angerjas sinna pääses. Ta ütles vaid, et oli väga purjus ja ei mäleta midagi. See oli Hiinas juba kolmas selline juhtum.

# data[].attributes.body
Angerja rahvapärane nimetus on Ualan. Kehapikkus täiskasvanud emastel on kuni 110 cm ja isastel 50 cm. Isaste mass võib olla kuni 150 g. Tavaliselt on angerja toonid tumedad. Angerjad elavad erinevatel eluperioodidel erinevates kohtades. Tavaliselt mageveekogudes ja riimveelistes lahtedes. Elavad päeval veekogus põhjas mudas ja öösel väljuvad avavette sööma. Angerjas on röövtoiduline tavaliselt on tema toiduks putukavastsed, ussid ja väiksemad kalad. Angerjas rändab kudemiseks Sargasso merre. Koeb sügaval vees. Tavaliselt on marja kogus 1-2 miljonit. Pärast kudemist rändavad marjad hoovusega Euroopa läänemererannikule. Angerjad pärast kudemist hukkuvad. Kala ohustab röövpüüdmine.

# data[].attributes.body
Toitub peamiselt selgrootutest. Sööb päeval ja talvel ei söö üldse. Hiidräimed on röövkalad ja söövad peamiselt ogalikke. Räime ohustab tihe väljapüük ja talvel õhupuudus. Räim on soolase vee kala.

# data[].attributes.body
Toitub peamiselt planktilistest selgrootutest. Toitub päeval ja talvel sööb väga vähe. Kilu on soolase vee kala. Kala ohustab tihe väljapüük.

# data[].attributes.body
Räim on suurem, kui kilu ja kilu kõht on näpuga saba poolt pea poole tõmmates kare.

# data[].attributes.body
Jões toitub putukavastsetest ja mere räimest ja kilust. Lõhi on soolase ja magevee kala. Kala ohustab liigne väljapüük. Meie tunneme lõhi nimega lõhe

# data[].attributes.body
Läänemeres elavaid kalu, kes siirduvad kudema mujale nimetatakse siirdekaladeks.

# data[].attributes.body
Täiskasvanud lestad toituvad limustest ja väikestest kaladest. noored lestad toituvad peamiselt surusääsklaste vastsetest ja pisivähilistest. Lest on soolase vee kala. Kala ei ohusta miski, sest ta on looduskaitse all.

# data[].attributes.body
Tursk on röövtoiduline ja toitub räimest, kilust ja ka lestast ning oma väiksematest liigikaaslastest. Tursk on soolase vee kala. Kala ohustab hapnikupuudus kudemispiirkonnas.