# data[].attributes.body
Dubrovniku lennujaam asub kesklinnast umbes 20 km kaugusel. Lennujaamast viib Atlase buss Dubrovniku bussijaama ning sealt saab juba bussiga kesklinna.

# data[].attributes.body
Zadar on umbes 3000 aastat vana, Aadria mere ääres paiknev linnake, mille ajalukku on jälje jätnud nii roomlased, veneetslased kui ka Habsburgide dünastia. Maalilisel poolsaarel asuva Zadari vanalinnas jalutamine on tõeline nauding – ühel pool pakub silmailu vaade merele ja kõrvalasuvatele saartele, teisele poole kiigates puhkab silm vanadel ja väärikatel kirikutel. Viimaseid on pisikeses, heledate lubjakiviplaatidega palistatud vanalinnas hoolitama Teise maailmasõja põhjustatud hävitustööst ka hulgaliselt säilinud.
Ühelgi reisil ei saa muidugi ilma söömata ning ka Zadaris on mõnusaid söögikohti ja eriti just kuumal suvepäeval väga teretulnud jäätisekohvikuid. Hinnad on sealjuures mõistlikud – pirakas jäätisetuutu maksab umbes ühe euro ning suurema kõhutäie saab lõuna ajal kätte kümnekonna euroga. Dalmaatsia köök on segu Vahemere pakutavast ja Balkanimaade tavadest. Üheltpoolt on palju kala ja mereande, teisalt süüakse ohtralt liha.
Vaatamisväärsused Zadaris:

Kornati arhipelaag – 89 saarest koosnev rahvuspark, eriti tuntud purjetajate seas.

Krka rahvuspark – Krka jõgi on uuristanud erinevaid järvi ja aja on tuntud kui Euroopa suurim jugade piirkond. Lähedusse jääb veel ajalooline linn Šibenik.

Plitvice järved – UNESCO kaitse alla kuuluv rahvuspark, mis koosneb 16 omavahel jugadega ühendatud järvest.

Pagi saar – tuntud oma kasina looduse, eriliste lammaste ning saarel toodetava juustu poolest.

Biograd – järjekordne armas väike mereäärne linnake.

Vransko järv – soovitatav on sõita autoga kohta nimega Kamenjak. Sealt avanevad ilusad vaated all asetsevale järvele ja merele ning läheduses olevatele saartele.

# data[].attributes.body
Horvaatia asub Lõuna-Euroopas, 42. ja 47. põhjalaiuse vahel. Horvaatias on enamasti mõõdukalt soe ja niiske kontinentaalne kliima. Kuu keskmised temperatuurid on -3°C (jaanuaris) ja 18°C (juulis vahel).  Kõige enam (100 mm) sajab juunis. Kõige vähem (40 mm) sajab veebruaris.
Enamasti külastatakse Horvaatiat aprillist septembrini. Kõige kallimad kuud on juuli ja august, mil on turismi kõrghooaeg. Kõige parem külastusaeg on september, mil meri on veel soe ning rahvast tänu lõppenud koolivaheajale ja puhkuste hooajale vähem.

# data[].attributes.body
Tallinnast Horvaatia kaguosas asuvasse linna Dubrovnik lendab otselennuga 4h 30 min.
Ööbimiskohaks valisime Dubrovnik Palace.

# data[].attributes.body
Horvaatia on riik Euroopas Balkani poolsaare loodeosas. Riigi pindala on 56 594 km² .  Rahvaarv on 2014. aasta seisuga   4 246 700 inimest. Riik iseseisvus 25. juunil 1991. aastal. Pealinn on Zagreb. Horvaatia on Euroopa kõige jugaderohkem piirkond, kus asub ka rohkelt keerukaid koopaid. Riigikeel on horvaadi keel.

# data[].attributes.body
Reisi eesmärgiks on näha Horvaatia loodust ning vaatamisväärsusi, samuti tutvuda sealse kultuuriga.
Veedame Horvaatias 7 päeva.