# data[].attributes.headline
תוכנית פדגוגית לתלמיד 

# data[].attributes.subject
תוכנית פדגוגית לתלמיד 

# data[].attributes.body
התוכנית כוללת : ציטוטים ורפלקציה אישית .

# data[].attributes.attachment_link.title
תוכנית פדגוגיה דינמית בנושא חג השבועות.docx

# data[].attributes.headline
כריכה לעבודה. פדגוגיה דינמית

# data[].attributes.subject
כריכה לעבודה. פדגוגיה דינמית

# data[].attributes.attachment_link.title
דף כריכה לעבודה -פדגוגיה דינמית.docx

# data[].attributes.body
קבלת התורה במעמד הר סיני.

# data[].attributes.headline
סרטון של קציר

# data[].attributes.subject
סרטון של קציר

# data[].attributes.body
טקס שבועות בליווי ריקודים קציר העומר במגל.

# data[].attributes.attachment_link.title
סרטון-קציר העומר   מולדת 1992

# data[].attributes.headline
שבועות באומנות

# data[].attributes.subject
שבועות באומנות

# data[].attributes.headline
מגילת רות , הסיפור המלא .

# data[].attributes.subject
מגילת רות , הסיפור המלא .

# data[].attributes.body
המגילה במלואה .

# data[].attributes.attachment_link.title
על רות, נעמי וגואל בשם בועז: סיפורה המרתק של מגילת רות

# data[].attributes.attachment_link.description
זהו סיפור מרתק שהפעים רבים כל-כך. סיפורה של אלמנה שזנחה הכול כדי להצטרף לעם ישראל, והפכה להיות סבתא של דוד המלך. מי הייתה רות? כאן תוכלו לקרוא את סיפורה המרתק, לאור המדרשים ודברי חכמינו זכרונם לברכה

# data[].attributes.headline
מגילת רות לילדים .

# data[].attributes.subject
מגילת רות לילדים .

# data[].attributes.body
הסיפור ההיסטורי של החג .

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
גמילות חסדים

# data[].attributes.attachment_link.title
מגילת רות - בריינפופ ישראל

# data[].attributes.attachment_link.description
תום ומובי מספרים על רות, על נעמי ועל בועז, גיבורי מגילת רות

# data[].attributes.body
קטע מפעיל - הכנת עוגת גבינה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- קחו עוגת גבינה קרמית ועשירה (אבל אל דאגה, מאוד פשוטה להכנה), הוסיפו לה טעמי פקאן וסוכר חום וגם קצפת ותפוחים מזוגגים - מה קיבלתם? קינוח מנצח.

>> למתכון: עוגת גבינה עם פקאן ותפוחים ניצחון של חג | צילום: ענבל לביא, אוכל טוב

- קוביות עוגת גבינה באווירה קיצית ומרעננת. מתכון כיפי וטעים שעושה הרבה כבוד לקיץ שבפתח.

>> למתכון: קוביות עוגת גבינה ופסיפלורה איזה כיף, שבועות כאן והקיץ בדרך | צילום: ענבל לביא, אוכל טוב

- יש המון סוגי עוגות שמרים בעולם, אבל בכל פעם שאנחנו נתקלים במילוי חדש, בטח אם הוא כולל דובדבנים וגבינה איכותית, הלב שלנו מתמלא שמחה.
>> למתכון: עוגת שמרים במילוי גבינה ודובדבנים
- מתכון שווה לעוגות גבינה אישיות ללא מיקסר והקצפות? כבר אהבנו. עכשיו קבלו שדרוג נוסף - ציפוי קרמלי עשיר בלי להכין קרמל.
>> למתכון: עוגות גבינה אישיות בציפוי טופי
- האפויה הכי יפה בשכונה: ריבועי גבינה וריבת חלב לפי מתכון נהדר של ענבל לביא.

- קלאסיקה שלא מפספסת: עוגת הגבינה האפויה של אורנה ואלה. פשוטה ומעולה.

- אויש, כמה אנחנו אוהבים עוגות גבינה ניו יורק. רכות, עסיסיות, חלומיות. הנה אחת בשבילכם.
>> למתכון: עוגת גבינה בנוסח ניו יורק
- ריבועי גבינה של חן שוקרון, שאפשר להעשיר בפיסטוק או בכל אגוז אחר.
>> למתכון: ריבועי גבינה עם פיסטוק
- עוגת גבינה בציפוי ריבת חלב - המתכון המגרה טילים של אינה מספיישל מאסטר שף.
>> למתכון: עוגת גבינה בציפוי ריבת חלב
- עוגת גבינה כמו בבתי מלון. ולא סתם - מתכון של קרין גורן.

- עוגת הגבינה הכי יפה בארץ. מתכון של חן שוקרון שלנו, עם הרבה קוקוס וטעם טוב.

- ועוד אחת של חן שוקרון: עוגת גבינה עם תותים צלויים

- והנה עוד עוגת גבינה אפויה, אבל הכי טעימה בעולם, כזאת שכדאי להעתיק על דף ולשמור לנצח

- מתכון של אביבה פיבקו לעוגת גבינה אפויה עם ריבת חלב וחטיפי סניקרס. מקורית, מגניבה, טעימה רצח.
>> למתכון: עוגת גבינה וריבת חלב
- עוגה תמירה, יפה ומרשימה, עם עיטור פשוט ועדין (אבל מרשים!) של אבקת נוגט של חן שוקרון מ" מתוקים שלי". מסובבת ראשים אמיתית עם טעם נהדר.
>> למתכון: עוגת גבינה אפויה
- לא בדיוק עוגת גבינה, יותר עוגת קצפת - אבל מתאימה פיקס לשבועות. רולדה עם קצפת ותותים שדורשת טיפה עבודה ועושה המון רושם.

- עוגת ה"איך לא חשבו על זה קודם?": שילוב של עוגת גבינה וקרם ברולה, עם תחתית עוגיות פריכה וציפוי סוכר מתפצפץ. גם אן אין לכם ברנר בבית, קל להשיג את אפקט הברולה בקלות, בעזרת התנור.
>> למתכון: עוגת גבינה ברולה
- הכי קלאסית שיש, באדיבות לחם ארז. הקציפו את החלבונים כהלכה - ותקבלו מלכת שבועות אמיתית.
>> למתכון: עוגת גבינה אפויה
- והנה עוד אפויה קלאסית אחת.
>> למתכון: עוגת גבינה אפויה קלאסית
- ועוד אחת, שהיממה את הגולשים שלנו לגמרי.

- הגרסה הביתית והמעט פשוטה יותר של עוגת הגבינה הקלאסית, במתכון של פסקל פרץ רובין.
>> למתכון: עוגת גבינה אוורירית
- שילוב מוצלח מבית חן שוקרון לגבינה וממרח לוטוס, עם עוגת גבינה לוטוס אפויה, שמומלץ מאוד להכין יום או יומיים מראש.
>> למתכון: עוגת גבינה לוטוס אפויה
- למי שלא סופר קלוריות והפרוטה מצויה בכיסו - במתכון עוגת הגבינה של מסעדת רוטשילד'ס קיטשן יש כמעט קילו שלם של גבינת שמנת.
>> למתכון: עוגת הגבינה של רוטשילד'ס קיטשן
- עם ציפוי וניל מתוק ותוך גבינתי אפוי וטוב, עוגת הגבינה הזאת תזכיר לכם את הימים היפים של הילדות.
>> למתכון: עוגת גבינה מנחמת
- עמיר אילן מהאדסון מצ'פר את עוגת הגבינה שלו באגוזים, שוקולד לבן, תותים טריים ורוטב תותים. מהמם.

- עוגת גבינה אפויה שאינה מצריכה הפרדת ביצים. בזמן האחרון יש המון כאלה, ואנחנו הכי בעד. וציפוי השוקולד הלבן והפירות האדומים רק עוזר.
>> למתכון: עוגת גבינה ממסעדת אגאדיר
2. ללא אפייה:

- העוגה הזו היא סוג של עוגת ביסקוויטים, רק שבמקום פתי בר יש בה עוגיות לוטוס, וגם הקרם משודרג למחוזות רחוקים.
>> למתכון: עוגת גבינה ולוטוס ללא אפייה
- רוויתם מלוטוס? הנה עוגת ביסקוויטים רגילה, כלומר אלוהית ללא עוררין.
>> עוגת ביסקוויטים משודרגת
- לכל מי שחושב שעוגות גבינה ללא אפייה (שאינן עוגות ביסקוויטים) הן בהכרח מה שנקרא גבינה-פירורים - הנה הוכחה ניצחת וטעימה טילים שהוא טועה.
>> למתכון: פאי גבינה וטראפלס עם קרם נוגט
- אין כיף מלרענן את עוגת הגבינה הקלאסית לחג עם עוגת גלידה של גבינה ומייפל עם פופקורן מעל. את הגלידה אגב, מכינים בקלות וללא מכונה אצלכם בבית.

>> למתכון: עוגת גלידת גבינה ומייפל בציפוי פופקורן

- עוגת ביסקוויטים היא אחד מהקינוחים הכי פושטיים שיש, נכון? אז מה תגידו אם נוכיח לכם שאפשר להפוך אותה לעוגת רושם מפוארת?
>> למתכון: עוגת ביסקוויטים זברה חגיגית
- עוגות ללא אפייה תמיד גורמות לנו להרגיש כאילו דפקנו את המערכת. חשבתם שבשביל קינוח סופר חגיגי וסופר טעים צריך להפעיל תנור ולהתחיל לטרטר במטבח? כמה שטעיתם.

>> למתכון: עוגת גבינה וקרם עוגיות ללא אפייה_ OBJ

- מבחינתנו, עוגות גבינה יכולות לנחות על שולחננו פעם בחודש. אחרי שנתקלנו בעוגה הזו, החלטנו להפוך את זה לפעם בשבוע.

- כמה זמן לוקח להכין את הפאי המהמם הזה? 20 דקות, אולי קצת פחות. כמה זמן לוקח לחסל אותו? 5 דקות, אולי קצת פחות.

- הכירו את אהובת לבנו ונפשנו החדשה - עוגת הגבינה בקערה.תכינו אותה פעם אחת, ותראו שתחזרו אליה עוד אלף פעמים - ולא רק בשבועות.

-עוגת גבינה קרה עם הפתעות קרם לוטוס: מגניבה ומרעננת, יפיפיה וממש פשוטה להכנה
>> למתכון: עוגת גבינה קרה עם הפתעות קרם לוטוס
- עוגות גבינה אישיות ויפות, ללא אפייה, עם רוטב פירות יער. מתכון של שי-לי ליפא לגד.
>> למתכון: עוגות גבינה אישיות ללא אפייה
- פאי גבינה ללא אפייה עם בסיס מתוק של עוגיות לוטוס ותוספת חמצמצה של פסיפלורה. איך זה הולך ביחד? מושלם, תודה
>> למתכון: פאי גבינה לוטוס ופסיפלורה
- מתכון של אולגה טוכשר לעוגת ביסקוויטים וגבינה, נוסטלגיה כייפית, טעימה וקלה להכנה שתשדרג את ארוחת החג המשפחתית

- עוגת הגבינה האולטימטיבית - גרסת אינה, המאסטר שפית הראשונה. כל השופטים נשפכו, וגם אנחנו, רק מלראות.
>> למתכון: עוגת הגבינה האולטימטיבית
- עוגת גבינה עם עוגיות לוטוס וממרח לוטוס של חן שוקרון, שהספיקה מאז שעלתה לאוויר קצת "לשבור את הרשת", בעיקר בזכות הקבוצה "אמהות מבשלות ביחד" שהפכו את העוגה ללהיט. חובה לאוהבי הטעם הקרמלי.

- איך משדרגים קינוח כמעט "פושט" למשהו מלכותי? מגישים אותו בכוסות כמובן. לא תאמינו כמה קל להכין אותו.
>> למתכון: עוגת מוס גבינה ודבש בכוסות
- הטייק של מלי עזר (מלכת העוגות ואמא של אסי) לעוגת הגבינה של שבועות - תחתית ביסקוויטים, מלית גבינה עשירה (אבל לא מדי) וציפוי לבן ומתוק.
>> למתכון: עוגת גבינה עם ביסקוויטים של מלי עזר
- עוגת גבינה ולוטוס הכי קלה להכנה אבל טעימה כמו עוגה שעבדתם עליה שלוש שעות. יש יותר משתלם מזה?
>> למתכון: עוגת גבינה ולוטוס
- יפהפייה אמיתית, חגיגית ותמירה, על בסיס של עוגיות שוקולד טחונות.
>> למתכון: עוגת גבינה ופירות יער
- לא רוצים עוגת גבינה, אבל עדיין מחפשים עוגה עם מרכיב גבינתי בתוכה? קבלו את הטירמיסו הזה עם גבינת המסקרפונה, שנותנת לו עשירות ורכות נפלאים.
>> למתכון: טירמיסו בלי ביצים
>> והנה עוד טירמיסו, עם ביצים, של אביבה פיבקו

- מכירים את העוגות האלו שנראות כמו מיליון דולר, אבל בעצם כל מה שעשיתם זה לערבב קצת? העוגה הזאת עונה בדיוק על ההגדרה - מרשימה, יפהפיה ומהירה.
>> למתכון: עוגת גבינה בציפוי פטל
- לא עוגה לדיאטה נוקשה, אבל עדיין - בלי חמאה, עם גבינה רזה וגם עם לוק של מיליון דולר. מקסימום טעם במינימום מאמץ.
>> למתכון: עוגות גבינה אישיות בכוס
- העוגה הכי פשוטה ויצירתית שיש, עם נשיקות ואגוזים. מתכון מצולם של גיל חובב.
>> למתכון: עוגת גבינה וחמאת בוטנים ללא אפייה
- בדיאטה? גם בשבילכם יש לנו משהו.
>> למתכון: עוגת גבינה קלה ללא סוכר
- מכירים את השלגון סולרו? קבלו אותה כעוגה מגניבה לשבועות - עוגה קפואה עם ציפוי פרי כתום מרענן וטעים.

3. גבינה פירורים/פירות:

- בונים על פיקניק בשבועות? הכינו את הצנצנות ועופו על העוגות האישיות האלה. מתכון של אלה ברבי מ"בייק אוף", שלנצח תישאר לה פינה חמה אצלנו.
>> למתכון: עוגות גבינה אישיות בצנצנת
- העוגה הזו היא בעצם פאי, רק שהיא לא יודעת שהיא כזו. ככה זה כשמפרקים לך את הצורה ומגישים אותך בקערה גדולה, מרשימה ומהממת.
>> למתכון: פאי לימון מסקרפונה מפורק
- אוהבים עוגת גבינה ופירורים? מעולה! דאגנו לכם לגרסה הקיצית של הכיף הזה עם גלידה ביתית שמכילה 3 מרכיבים בלבד.
>> למתכון: גלידת עוגת גבינה וקראמבל
- ועכשיו, הגרסה הקלאסית: עוגת גבינה פירורים ללא אפייה. מתכון של פסקל פרץ רובין.
>> למתכון: עוגת גבינה פירורים ללא אפייה
- והנה אחת לרציניים - עם קרם פטיסייר אמיתי ופירורי ביסקוויטים שמכינים לבד. מתכון של בוטיק סנטרל.

>> למתכון: קינוחים אישיים של מוס גבינה ופירורים

- תמיד כיף להכין קינוחים של מיקי שמו - גם כשמכינים אותם בעיניים עצומות, הם תמיד עובדים וטעימים. הפעם הוא מביא לנו מתכון של עוגת גבינה עם תחתית בצק פריך, מלית גבינה וציפוי שטרויזל (פירורים) טעים ומתוק מעל.

- עוגה קפואה עם ציפוי מקופסת שימורים. פעם זה נחשב נורא חגיגי, היום זה בעיקר נוסטלגי.
>> למתכון: עוגת גבינה עם אוכמניות
- אנחנו מתים על העוגות של חן שוקרון. הנה אחת שמתאימה לחג שבועות חמים.

- עוגת גבינה קרה עם כתר של פירות טריים. מתכון של מאפיית לחמים.
>> למתכון: עוגת גבינה קרה ואוורירית
- רוצים עוגת גבינה פירורים כמו בקונדיטוריות? קונדיטורית העל אסטלה מנדבת את המתכון שלה לעוגה שהיא יופי של דבר.
>> למתכון: עוגת גבינה פירורים של קונדיטוריות
4. בחושות וטארטים:

- עוגה מושלמת לחובבי השילוש - שוקולד-גבינה-חמאת בוטנים, שמבוססת על מתכון של נייג'לה לוסון ועושה המון רושם. טעים ומקורי.
>> למתכון: עוגת גבינה, שוקולד וחמאת בוטנים
- בלי סדקים, נפילות, צניחות ושאר מרעין בישין - הסוד הוא בפטנט סבתא אמיתי: פתיתי סולת שסופגים את נוזלי הגבינה (ולא משפיעים על הטעם כלל וכלל).
>> למתכון: עוגת גבינה שלא נופלת
- מתכון של ליליות בייקרי, עם קלתית של עוגיות חמאה פשוטות.
>> למתכון: טארט קרים צ'יז
- פאי כפרי ובריא יחסית שגיל חובב אוהב במיוחד. ויש גם וידיאו.
>> למתכון: פאי גבינה של דניאל
- עוד שילוב של לוטוס וגבינה, גם ללא אפייה וגם של חן שוקרון - עם טארט גבינה ולוטוס. יפה, מרשים וטעים נורא.
>> למתכון: טארט גבינה ולוטוס ללא אפייה
5. גבינה ושוקולד:

- למטה שוקולד, למעלה גבינה. עוגת הגבינה-תפוז של רשת מקס ברנר.

- קינוח אישי של נוטלה וגבינה לווריד. עם בסיס מעוגיות אוראו, גבינת שמנת, נוטלה ושוקולד - אי אפשר לפספס איתו.
>> למתכון: עוגות גבינה ונוטלה בכוס
- עוגת גבינה שנראית כמו עוגת שוקולד. אולי זה בגלל הנוטלה.
>> למתכון: עוגת גבינה ונוטלה
- בראוניז שוקולד גבינה גם יפים וגם נחטפים. עצה שלנו - תכינו כמות כפולה.

- עוד מתכון מושחת, של עוגת גבינה שבלבה פאדג' שוקולד.
>> למתכון: עוגת גבינה במילוי שוקולד
- מתכון מתוך הספר של רות אוליבר: התחתית שוקולדית לגמרי, המילוי רק חצי.
>> למתכון: עוגת גבינת שמנת ושוקולד
מתוך פרק שבועות של מאסטר שף - העוגה השוויצרית של תום, עם הציפוי המופלא של השוקולד המריר
>> למתכון: עוגת גבינה שוויצרית
- מתכון וסרטון של הבלוגרית עוגיו.נט לעוגת גבינה עם בצק פריך וחמאתי, מלית גבינה עשירה וציפוי של פטל ופירורי קראמבל פריכים.
>> למתכון: עוגת גבינה אפויה עם פטל וקראמבל ספרו לנו עם מי אתם עושים את הגד, ותוכלו לזכות בחופשה חלומית! עוד מתכונים לשבועות: >> פשטידות וקישים
>> מתכונים לפסטות
>> מתכונים לבלינצ'סים
>> מאפים מלוחים

# data[].attributes.attachment_link.title
איך מכינים עוגת גבינה אפויה? 74 מתכונים לעוגות גבינה

# data[].attributes.attachment_link.description
קחו עוגת גבינה קרמית ועשירה (אבל אל דאגה, מאוד פשוטה להכנה), הוסיפו לה טעמי פקאן וסוכר חום וגם קצפת ותפוחים מזוגגים - מה קיבלתם? קינוח מנצח. >> למתכון: עוגת גבינה עם פקאן ותפוחים ניצחון של חג | צילום: ענבל לביא, אוכל טוב - קוביות עוגת גבינה באווירה קיצית ומרעננת.

# data[].attributes.headline
שיר לחג שבועות 

# data[].attributes.subject
שיר לחג שבועות 

# data[].attributes.body
"מחרוזת שירי שבועות לילדים .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Back

# data[].attributes.headline
מאכלי חג השבועות

# data[].attributes.subject
מאכלי חג השבועות

# data[].attributes.body
מאכלי חלב , מדוע ?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אמממ... טעם הבלינצ'ס ועוגת הגבינה. אכילת ארוחה חלבית ב שבועות הפכה למסורת נפוצה. אבל מה המקור לכך? להלן ששה טעמים מעניינים.

מי שלא רוצה להישאר ב"רמה התיאורטית" מוזמן לבקר במאמרים:
שבע עוגות גבינה לשבועות ו מי הזיז את הגבינה שלי - חטיפי גבינה לשבועות

הטעם הראשון

כשעם ישראל קיבל את התורה בהר סיני, היא כללה הנחיות מיוחדות כיצד לשחוט ולהכשיר את הבשר לאכילה. עד אז, לא נהגו בני ישראל על פי הלכות אלה, ולכן, כל הבשר שלהם - יחד עם סירי הבישול - הפך מרגע קבלת התורה ללא-כשר. האפשרות היחידה שנותרה להם הייתה לאכול מאכלי חלב, שאינם דורשים הכשרה מיוחדת.

מדוע לא שחטו בני ישראל בהמות חדשות, הכשירו את הסירים במים רותחים (הגעלה) ובישלו בשר טרי? התשובה היא שמעמד הר סיני חל בשבת, שבה אין לשחוט או לבשל.

מדהים להיווכח, שאותו יום בהר סיני היה הפעם הראשונה שבני ישראל אכלו מאכלי חלב. יש איסור כללי של "אכילת איבר מן החי" (חלק מחיה שלא מתה), שלכאורה כולל גם חלב, תוצר הנובע מבהמה חיה. 'איסור איבר מן החי' הוא משבע מצוות בני נח, שאותן שמרו בני ישראל גם לפני מעמד הר סיני (ואשר חלות על כל בני האדם מאז ימי נח).

בכל אופן, עם קבלת התורה שתיארה את ארץ ישראל כ"ארץ זבת חלב ודבש" (שמות ג, יז) [על פי הפירוש הפשוט שחלב הוא חלב מן החי (ראה מכילתא דרשב"י יג, ה לפירוש אחר), הותרה לבני ישראל אכילת מוצרי חלב. במלים אחרות, באותו יום שהבשר שלהם נאסר, החלב הותר. הם אכלו מאכלי חלב באותו חג שבועות ראשון, וגם אנחנו אוכלים זאת היום.
(ר' הבהרות טכניות בסוף המאמר)
הטעם השני

התורה נמשלה לחלב, כפי שאומר הפסוק: "דבש וחלב תחת לשונך" (שיר השירים ד, יא). בדיוק כפי שהחלב יכול לסעוד ולקיים את הגוף האנושי (הנקת תינוק), כך גם התורה מספקת את התזונה הרוחנית הדרושה לנשמת האדם.

הטעם השלישי

הגימטרייה של המילה חלב היא 40. אנחנו אוכלים מאכלי חלב בשבועות לזכר 40 הימים שבהם שהה משה על הר סיני ולמד את התורה כולה (משה שהה 40 יום נוספים על הר סיני בתפילה למחילה על חטא העגל, ואז בפעם השלישית 40 יום עד ששב עם הלוחות השניים).

לערכו המספרי של חלב, 40, יש משמעות נוספת והיא 40 הדורות שחלפו ממשה שהעלה את התורה על הכתב, עד לדורו של רבינא ורב אשי שכתבו את המהדורה הסופית של התורה שבעל פה, התלמוד.

בנוסף לכך, התלמוד נפתח באות מ' - גימטרייה 40 - ומסתיים באות מ'.

הטעם הרביעי

על פי הזוהר, כל אחד מ-365 הימים בשנה מקביל לאחת משס"ה (365) מצוות לא תעשה שבתורה. איזו מצווה מקבילה לשבועות?

התורה אומרת: " רֵאשִׁית בִּכּוּרֵי אַדְמָתְךָ תָּבִיא בֵּית ה' אֱלקֶיךָ; לא-תְבַשֵּׁל גְּדִי בַּחֲלֵב אִמּוֹ". מכיוון שהיום הראשון להבאת הביכורים הוא שבועות (התורה קוראת לשבועות "חג הביכורים"), חציו השני של הפסוק - הימנעות מאכילת בשר בחלב - הוא מצוות ה'לא תעשה' המקבילה לחג השבועות. כך, בשבועות אנחנו אוכלים שתי סעודות, האחת חלבית והשנייה בשרית, ונזהרים שלא לערבב בין השניים, ובכך מקיימים את המצווה הזו.

נקודה נוספת: אנחנו מצווים לא להשתמש באותה כיכר לחם בארוחה בשרית ואחר כך בארוחה חלבית, שמא דבק בה משהו מהבשר. בכך שאנחנו אוכלים שתי סעודות, בשרית וחלבית - אנחנו משתמשים ממילא בשתי כיכרות. זאת, במקביל לקרבן "שתי הלחם" המיוחד שהוקרב במקדש בשבועות.

הטעם החמישי

הר סיני נקרא גם "הר גַבְנוּנִים" מלשון גיבנות - פסגות. הר של שיאים נעלים. "גבינה" מזכירה לנו את הר סיני.

מלבד זאת. גימטריית המילה גבינה היא 70, והיא מזכירה את 70 הפנים של התורה.

הטעם השישי

משה נולד ביום השביעי בחודש אדר, ונשאר בבית במשך שלושה חודשים עם בני משפחתו, לפני שהונח בתיבה על הנילוס ביום השישי ב חודש סיוון.

משה ניצל על ידי בת פרעה, שאימצה אותו ולקחה אותו לבית פרעה. אבל תיכף ומייד התעוררה בעיה: במה להאכיל את התינוק? באותם ימים לא היו תחליפי חלב לתינוקות, אז כשהאם היולדת לא הייתה בנמצא או שלא יכלה להניק, היו שוכרים לו מינקת. במקרה של משה, הוא סירב לינוק מהנשים המצריות. התלמוד מסביר שפיו היה חייב להישאר טהור, מכיוון שהוא עתיד לדבר עם השכינה. לבסוף מצאה בתו של פרעה אישה אחת שממנה הוא הסכים לינוק - יוכבד, אמו הביולוגית!

שימו לב ל'צחוק הגורל': גזֵרתו הרצחנית של פרעה נגד התינוקות העבריים נועדה במיוחד כדי למנוע הקמת דור חדש של הנהגה לישראל. ומה קורה בסוף? משה, המנהיג העברי הבא ומושיעם הגדול של ישראל, גדל, מתחנך ולומד - ממש מתחת לאף של פרעה, בביתו של פרעה, על חשבון פרעה! ואמו יוכבד עוד מקבלת משכורת...

אכילת מאכלי חלב בשבועות מנציחה את התופעה המופלאה הזאת בחייו של משה, שהחלה בשישי בסיוון, היום שבו חל חג השבועות.

הטעם הראשון: משנה ברורה תצ"ד,י"ב; תלמוד - ברכות ו' ע' ב'; הרב שלמה קלוגר (האלף לך שלמה י"ד שכב).
הטעם השני: הרב מאיר דזיקוב - אמרי נועם.
הטעם השלישי: דברים י', י'; הרב מנחם מנדל מרופשיץ.
הטעם הרביעי: תלמוד - מכות כ"ג ע' ב'; רמ"א (או"ח תצ"ד ג', יו"ד פ"ח ב').
הטעם החמישי: תהלים ס"ח, ט"ז; מדרש במדבר רבה י"ג, ט"ו; הרב מאוסטרופלי; הרב נפתלי מרופשיץ; הרב דוד מייזלס.
הטעם השישי: תלמוד - סוטה י"ב ע' ב'; ילקוט יצחק.

הבהרה טכנית לטעם הראשון

אם בני ישראל אכלו מאכלי חלב לראשונה למרגלות הר סיני, מתעוררת השאלה איך נתן אברהם אבינו מאכלי חלב לשלושת האורחים שלו (בראשית י"ח, ח').

התשובה דורשת הבנה טכנית של איסור "איבר מן החי". דרך אחת היא להגדיר 'איבר' כחתיכת בשר הכוללת עצם או גיד. זה הסוג של איבר מן החי שתמיד נאסר על שאינם יהודים. האיסור הזה אינו כולל חלב, משום שלמרות שהחלב יוצא מן החיה בעודה בחיים, הוא אינו מכיל עצמות או גידים. כך, לאברהם היה מותר להאכיל בחלב את האורחים הלא-עבריים שלו.

קיימת הגדרה נוספת ונרחבת יותר לאיבר מן החי, שכוללת את כל המוצרים המופקים מבעלי חיים בחייהם - כולל חלב. זו ההגדרה שנאסרה על בני ישראל. כך, רק בקבלת התורה עם ההתייחסות לדבש ו חלב, הותרה לבני ישראל אכילת מוצרי חלב.

ההבדל הזה מובהר היטב בספרו של הרב הגדול רבי שלמה קלוגר ב"האלף לך שלמה" (יורה דעה שכ"ב).

נקודה נוספת להבהרה: כיצד יכלו בני ישראל להשיג חלב בשבת, הן חליבת בהמה אסורה באיסור מלאכת דש? התשובה היא שלבני ישראל כבר היה חלב לפני שבת, שבו השתמשו להאכיל את בעלי החיים שהצטרפו למסעם במדבר.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מחשבה יהודית

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הרב שרגא סימונס

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הרב דניאל ברון

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
רנית אברמוביץ

# data[].attributes.attachment_link.title
למה אוכלים מאכלי חלב בשבועות?

# data[].attributes.attachment_link.description
אמממ... טעם הבלינצ'ס ועוגת הגבינה. אכילת ארוחה חלבית ב שבועות הפכה למסורת נפוצה. אבל מה המקור לכך? להלן ששה טעמים מעניינים. מי שלא רוצה להישאר ב"רמה התיאורטית" מוזמן לבקר במאמרים: שבע עוגות גבינה לשבועות ו מי הזיז את הגבינה שלי - חטיפי גבינה לשבועות הטעם הראשון כשעם ישראל קיבל את התורה בהר סיני, היא כללה הנחיות מיוחדות כיצד לשחוט ולהכשיר את הבשר לאכילה.

# data[].attributes.headline
מידע על חג השבועות .

# data[].attributes.subject
מידע על חג השבועות .

# data[].attributes.body
מנהגי החג ושמותיו - מן המקורות .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חג השבועות (המכונה במקרא גם חג הקציר או יום הביכורים) הוא חג ב יהדות, השני מבין שלוש הרגלים. ה חג חל יום לאחר סיום ספירת העומר בת שבעת ה שבועות, וב לוח העברי הקבוע חל תמיד ב ו' בסיוון. החג חל יום אחד ב ארץ ישראל ו יומיים בחוץ לארץ.

בנוסף למשמעות ה חקלאית המפורשת בתורה, זיהו חז"ל ו ספר היובלים את חג השבועות עם זמן מתן תורה, בפירושם את שמות, י"ט, א'. בשל פירוש זה מציינים את קבלת ה תורה ב תפילות ומזמורי החג, קוראים בתורה בפרשת מעמד הר סיני ו עשרת הדיברות, ומרבים ב לימוד תורה. רבים נוהגים ללמוד תורה במשך כל הלילה של החג.

בספר היובלים יוחסו מאורעות נוספים למועד ביכורי קציר החיטים: ברית בין הבתרים, ברית המילה, לידת יצחק, לידת יהודה, מות אברהם, ברית יעקב ולבן ו ירידת יעקב למצרים. כמו כן נקשרה ברית הקשת לחג זה.

עם התרחבות המפעל הציוני ו הישוב החדש, קיבל החג מעמד מרכזי בשל הקשר שלו לטבע ולעבודת האדמה. ראשי הציונות ראו בו חג המסמל את חזרתו של עם ישראל לארצו. ב קיבוצים, ב קבוצות ובכל ההתיישבות העובדת היה נהוג לחגוג אותו בטקסי הצגת הביכורים, תהלוכה של כלים חקלאיים ונשיאת טנא שבהם השתתף היישוב כולו.

לחג מספר שמות:

על שם שבעת השבועות שסופרים מתחילת העומר עד חג זה. שם זה מופיע בתורה מספר פעמים, הראשונה שבהן היא "וחג שבעת תעשה לך, בכורי קציר חטים", המופיעה בשמות, ל"ד, כ"ב.

חג הקציר: משום שבתקופה הסמוכה לחג זה היה מתבצע קציר החיטים. שם זה מופיע בשמות, כ"ג, ט"ז: "וחג הקציר ביכורי מעשיך אשר תזרע בשדה".

יום הביכורים: בחג זה היו מביאים בזמן המקדש את קרבן מנחת הביכורים, המכונה גם שתי הלחם, מהחיטה שמבכירה בתקופה זו של השנה. שם זה מוזכר בפרשת פנחס (במדבר כח, כו): "וּבְיוֹם הַבִּכּוּרִים, בְּהַקְרִיבְכֶם מִנְחָה חֲדָשָׁה לַה', בְּשָׁבֻעֹתֵיכֶם: מִקְרָא קֹדֶשׁ יִהְיֶה לָכֶם, כָּל מְלֶאכֶת עֲבֹדָה - לֹא תַעֲשׂוּ." וכן בשמות לד, כב).

עֲצֶרֶת: בתלמוד ובלשון חז"ל (משנה ראש השנה א ב), משום שהוא מהווה מעין השלמה לפסח, כלומר גמר של חג הפסח, בדומה לעצרת של סוכות.

חג מתן תורה: שם זה אינו מופיע בתורה, והוא ניתן בעקבות המסורת לפיה ביום זה נערך מעמד הר סיני, שבו אלוהים התגלה אל עם ישראל סביב להר במעמד נבואי-היסטורי חד־פעמי והורה להם את עשרת הדיברות. כמו כן, שלושת הימים המקדימים את שבועות נקראים "שלושת ימי ההגבלה", על שם הימים בהם התכוננו בני ישראל למעמד הר סיני.

יום החמישים: יום זה נקרא כך משום שהוא משלים את 49 ימי קציר העומר.

יום הַקְּהֵל: על שם ההתקהלות (ארגון, אספה) של בני ישראל לקראת מעמד הר סיני.

כינוי עממי נוסף שניתן לחג הוא , מכיוון שילדים ונוער נוהגים לעשות בו מלחמות מים, בעקבות מנהג קדום בקרב יהודי צפון אפריקה לשפוך מים זה על זה ביום שבועות. מקורו של המנהג הוא המדרש ולפיו נמשלה התורה למים.

ראשי התיבות של שמות החג הם חקת שבעה.

שבועות הוא המועד היחיד שתאריכו אינו מצוין בתורה, ולפי האמור ב תורה הוא חל ביום החמישים לתחילת ספירת העומר.

ב ימי בית שני היו מחלוקות בין הכיתות השונות באשר למועד החג המדויק. ה בייתוסים חלקו על ה פרושים לגבי זמן החג. הם פירשו את הפסוק: "וּסְפַרְתֶּם לָכֶם מִמָּחֳרַת הַשַּׁבָּת..." כפשוטו, שמדובר ביום ה שבת ולא בחג הפסח. הגמרא מבארת שדעת הבייתוסים הייתה להתחיל בספירת העומר ממוצאי שבת חול המועד פסח.

ב לוח השנה במגילות קומראן, הספירה מתחילה במוצאי השבת שאחרי שביעי של פסח וחג השבועות חל תמיד ב-15 בחודש השלישי.

ה קראים וה שומרונים חוגגים את חג השבועות תמיד ביום ראשון, כיוון שהם סופרים 50 יום מאחר השבת שבחול המועד.

על פי חז"ל, ספירת העומר מתחילה למחרת יום טוב הראשון של פסח, ובזמן שהיו מקדשים את החודש על פי ראיית ה לבנה, היה החג יכול לחול בימים ה', ו' או ז' בסיוון (תלוי במספר הימים של ניסן ו אייר באותה שנה). בלוח העברי הקבוע, חודש ניסן תמיד בן 30 יום וחודש אייר שלאחריו תמיד בן 29 יום, כך שחג השבועות חל תמיד ב ו' בסיוון. לפי הלוח העברי בימינו, לעולם יחול חג השבועות ב ארץ ישראל באחד מהימים ראשון, שני, רביעי או שישי, ואילו בחוץ־לארץ, יום זה יהיה היום הראשון לחג, ולאחריו יחול יום טוב שני של גלויות.

חג השבועות הוא החג היחיד מבין שלוש הרגלים שאין לו חול המועד. יש שהסבירו עובדה זו בכך שחג השבועות חל בתקופה בה יש עומס חקלאי רב, בקציר ה תבואה ועיבודה ולכן התורה קבעה לו יום אחד בלבד. עם זאת, בזמן המקדש היו מיועדים ששת הימים שלאחר החג להבאת קרבנות על ידי עולי הרגל, וכיום נוהגים חגיגיות מסוימת בימים אלו על ידי הימנעות מאמירת תחנון בתפילה.

ערכים מורחבים - יום טוב, שתי הלחם, ביכורים

בימינו מתקיימת בשבועות מצווה אחת בלבד מהתורה והיא לשבות ממלאכה, ודינה כשאר ימים טובים, שהותרה בהם מלאכת אוכל נפש. בתקופת בית המקדש התקיימו בחג מצוות נוספות המיוחדות ליום זה.

פוסטר לכבוד שבועות, סוף שנות ה-40

חג השבועות נקרא בתורה גם בשם "יום הביכורים" (במדבר כח, כו ושמות לד, כב). בזמן בית המקדש בחג השבועות התחילה תקופת הבאת הביכורים, טקס שיש עמו עלייה לרגל למקום המקדש, ובמהלכו העם מודה לאל על הארץ שניתנה לו, תוך הבאת ביכורי אדמתם ל משכן ולבית המקדש (תקופה זו נמשכה עד חג ה סוכות). טקס הבאת ה ביכורים מוכר מה הגדה של פסח, כמתואר ב פרשת כי תבא ( דברים, כ"ו, א'- י"א).

וְהָיָה כִּי-תָבוֹא אֶל-הָאָרֶץ, אֲשֶׁר ה' אֱלֹהֶיךָ נֹתֵן לְךָ נַחֲלָה, וִירִשְׁתָּהּ וְיָשַׁבְתָּ בָּהּ.
וְלָקַחְתָּ מֵרֵאשִׁית כָּל-פְּרִי הָאֲדָמָה, אֲשֶׁר תָּבִיא מֵאַרְצְךָ אֲשֶׁר ה' אֱלֹהֶיךָ נֹתֵן לָךְ, וְשַׂמְתָּ בַטֶּנֶא וְהָלַכְתָּ אֶל-הַמָּקוֹם אֲשֶׁר יִבְחַר ה' אֱלֹהֶיךָ לְשַׁכֵּן שְׁמוֹ שָׁם.
וּבָאתָ אֶל-הַכֹּהֵן אֲשֶׁר יִהְיֶה בַּיָּמִים הָהֵם, וְאָמַרְתָּ אֵלָיו: "הִגַּדְתִּי הַיּוֹם לַה' אֱלֹהֶיךָ כִּי-בָאתִי אֶל-הָאָרֶץ אֲשֶׁר נִשְׁבַּע ה' לַאֲבֹתֵינוּ לָתֶת לָנוּ".
וְלָקַח הַכֹּהֵן הַטֶּנֶא מִיָּדֶךָ, וְהִנִּיחוֹ לִפְנֵי מִזְבַּח ה' אֱלֹהֶיךָ. וְעָנִיתָ וְאָמַרְתָּ לִפְנֵי ה' אֱלֹהֶיךָ:

"אֲרַמִּי אֹבֵד אָבִי, וַיֵּרֶד מִצְרַיְמָה [...] וַיָּרֵעוּ אֹתָנוּ הַמִּצְרִים [...] וַנִּצְעַק אֶל-ה' אֱלֹהֵי אֲבֹתֵינוּ [...] וַיּוֹצִאֵנוּ ה' מִמִּצְרַיִם [...] וַיְבִאֵנוּ אֶל-הַמָּקוֹם הַזֶּה, וַיִּתֶּן-לָנוּ אֶת-הָאָרֶץ הַזֹּאת אֶרֶץ זָבַת חָלָב וּדְבָשׁ. וְעַתָּה, הִנֵּה הֵבֵאתִי אֶת-רֵאשִׁית פְּרִי הָאֲדָמָה אֲשֶׁר-נָתַתָּה לִּי ה'."

וְהִנַּחְתּוֹ לִפְנֵי ה' אֱלֹהֶיךָ, וְהִשְׁתַּחֲוִיתָ לִפְנֵי ה' אֱלֹהֶיךָ. וְשָׂמַחְתָּ בְכָל-הַטּוֹב אֲשֶׁר נָתַן-לְךָ ה' אֱלֹהֶיךָ, וּלְבֵיתֶךָ, אַתָּה, וְהַלֵּוִי, וְהַגֵּר אֲשֶׁר בְּקִרְבֶּךָ.

רש"י מסביר שהשם "יום הביכורים" נובע משני הקורבנות, המבטאים שתי צורות של הודיה לה' על הארץ הטובה. הראשון הוא שתי הלחם, קורבן ציבור, והשני הוא ה ביכורים, קורבן יחיד מהפירות הראשונים של שבעת המינים, המבשילים בין חג השבועות לחג הסוכות. כלומר, הבאת הביכורים מתחילה בחג השבועות עם קורבן ציבור של ביכורי חיטים, ואחרי החג מובאים ביכורי שאר פירות הארץ, עם הבשלתם, כקורבן יחיד.

ב משנה יוחדה לעניין זה מסכת ביכורים הנמצאת בסדר זרעים ולא בסדר מועד כשאר המועדים.

בזמן ש בית המקדש היה קיים, הוקרב בחג השבועות קורבן לחם מיוחד מ ביכורי ה חיטה, שנקרא " שתי הלחם". קורבן זה היה ייחודי בכך שהוא כלל לחם חמץ, בניגוד לרוב ה מנחות אותן היה אסור לאפות חמץ. יש מסבירים שקורבן זה מבטא נקודת שיא בתהליך שבין פסח לשבועות; ראשית, מפני שבפסח הביאו קרבן משעורים וכעת מביאים קרבן מהחיטה שהיא משובחת יותר, ושנית, מפני שבפסח היה אסור לאכול חמץ, וכעת לא רק שמותר לאכלו, אלא הוא אפילו רצוי כקורבן. בכך באה לידי ביטוי ההתקדמות במאבק נגד יצר הרע, המשול לחמץ, שבשלב ראשון היה צורך להתרחק ממנו ולבערו, ובסוף התהליך משתמשים בו ל עבודת ה'. יום זה סימן את פתיחת עונת הביכורים, שנמשכה עד סוכות, ובמהלכה הובאו ראשית פירות הארץ אל בית המקדש, כל מין בזמנו.

בנוסף לקריאת התורה, נהוג ברוב קהילות ישראל (הוזכר כבר ב מסכת סופרים) לקרוא ב מגילת רות העוסקת ב רות, גיורת מואביה שהצטרפה לעם ישראל וממנה נולד דוד המלך. הסיבה הפשוטה היא שעיקר סיפור המגילה התרחש בתקופה זו של השנה, בימי קציר חיטים. יש הנוהגים גם לקשור את מלכות בית דוד שיצאה מרות אל מתן תורה, שבה הצטוו ישראל להיות "ממלכת כהנים וגוי קדוש". כמו כן, קריאתה דווקא בחג זה של קבלת תורה מדגישה את האוניברסליות של התורה, שכל הרוצה לקבל את התורה יוכל לעשות כן גם אם הוא ממואב, עם שהיה אויב מר וקשה לעם ישראל באותה תקופה.

טעם נוסף לקריאתה בשבועות משום שבו ניתנה התורה שיסוד עיקרי בה הוא החסד, וכך במגילת רות החסד הוא היסוד החורז את כל תרחישיה, וכנאמר במדרש: "אמר ר' זעירא: מגילה זו אין בה לא טומאה ולא טהרה ולא איסור ולא היתר, ולמה נכתבה? ללמדך שכר טוב לגומלי חסדים".

מחוץ לישראל, שם חוגגים את חג השבועות במשך יומיים, נהוג בקהילות הספרדיות לקרוא את חצי המגילה ביום הראשון ואת היתר ביום השני, ויש שאף נוהגים לתרגם אותה ל לאדינו. ה אשכנזים קוראים את המגילה כולה ביום השני, ללא תרגום. כמו כן נאמרת המגילה בחלק מן הסדרים של תיקון ליל שבועות.

בחלק מקהילות האשכנזיות, נוהגים לקרוא מתוך מגילה כשרה הכתובה על גבי קלף, ויש נוהגים לברך "על מקרא מגילה", ויש שמברכים גם "שהחיינו".

"נעשה ונשמע". "כתובה" סמלית לשבועות, לכבוד ה"חתונה" בין הקב"ה לעם ישראל במעמד הר סיני.

בליל החג נוהגים להישאר ערים וללמוד תורה במה שקרוי " תיקון ליל שבועות". על פי המסורת, בני ישראל האריכו בשינה ולא התעוררו בזמן למתן תורה, ו משה היה צריך לעבור ולעוררם, וכתיקון התקבל המנהג ללמוד כל הלילה ולהיות ערים בבוקר ומוכנים למתן התורה. על פי ה חסידות ו הקבלה, יש ערך מיוחד ללימוד התורה בלילה זה, ויש בכוחו להשפיע על איכות הלימוד במהלך כל השנה שאחריה.

מנהג עתיק לקשט את בתי הכנסת בצמחייה לכבוד שבועות. מוריץ דניאל אופנהיים, 1880.

מנהג שמוזכר החל מהמאה ה-14 בקרב קהילות אשכנז, על פי המדרש המספר שהר סיני לבלב במהלך מתן תורה. התפתח המנהג לשטוח עשבי נוי בחג השבועות, אלא שבגלל הדמיון למנהג עץ חג המולד הנוצרי, פסקו חלק מהרבנים כי הדבר כרוך באיסור חוקות הגויים (ביניהם הגר"א) ויש לבטל את המנהג. מנהג זה וביטולו הובא גם ב משנה ברורה סימן תצ"ד סעיף קטן י: "נוהגין להעמיד אילנות בבית הכנסת ובבתים, זכר שבעצרת נידונו על פירות האילן; והגר"א ביטל מנהג זה משום שעכשיו הוא חק העמים להעמיד אילנות בחג שלהם."

מנהג נוסף האופייני לחג השבועות הוא אכילת מאכלי חלב ו דבש. מקור המנהג ככל הנראה ביהדות צרפת ו אשכנז של שלהי ימי הביניים. המקור הידוע הראשון שמזכירו הוא רבינו אביגדור צרפתי, מ בעלי התוספות אשר חי בצרפת במאה ה-13. כמו כן, מוזכר המנהג בחיבור אנונימי, ככל הנראה מ המאה ה-14, על מנהגי המהר"ם מרוטנבורג: "נהגו לאכול בו כל מיני מאכלים מתוקים כגון דבש וחלב משום "דְּבַשׁ וְחָלָב תַּחַת לְשׁוֹנֵךְ" ( שיר השירים, ד', י"א), ו נדרש על מתן תורה". ה מהרי"ל, המכונה "אבי מנהג אשכנז", מביא את המנהג לאכול מאכלי חלב בלבד, מבלי להזכיר מאכלי דבש. יתרה מזו, יש הבדל בין המנהג כפי שהתקיים ב פרובנס לבין המנהג באשכנז. בפרובנס לא מדובר על אכילת חלב בלבד, אלא מאכלים שונים.

במקורות ספרדיים קדומים אין זכר לאכילת מאכלי חלב. על אף שהמקורות היהודים הספרדים הקדומים אינם מאזכרים את המנהג, הוא נפוץ כיום גם בקרב יהדות ספרד. אצל יהדות תימן חדר המנהג חלקית רק ב מאה ה-20.

ב ישראל מועצת החלב וחברות המוכרות מוצרי חלב יצאו ב מסעות פרסום כדי לקשר את חג השבועות למאכלי החלב. רשתות שיווק המזון הקימו אגפים מיוחדים ל מוצרי חלב יוקרתיים, וחנויות הספרים מוכרים ספרי מתכונים למאכלי חלב.

למנהג אכילת החלב בשבועות ניתנו הסברים רבים:

רמז מהתורה בפסוק "וביום הביכורים בהקריבכם מנחה חדשה לה' בשבועותיכם" - ראשי תיבות חלב בשבועות.

במסורת היהודית נפוץ טקס חניכה שנערך לילדים קטנים המתחילים ללמוד תורה. בקהילות מסוימות נהגו בעבר להתחיל את הלימודים עם הילדים בבית הכנסת בבוקר חג השבועות, ובד בבד להאכיל אותם במאכלי חלב ודבש, שעל פי חז"ל נמשלו לתורה בפסוק "דבש וחלב תחת לשונך" שבשיר השירים. עם השנים הועתק מקום תחילת הלימודים של הילדים מבית הכנסת לבית ספר ייעודי,[24] "תלמוד תורה", אך המנהג לאכול דבש וחלב בחג השתמר בבתי הכנסת בקרב המבוגרים, מטעמים דומים.[21]

בנות לבושות שמלות לבנות לכבוד שבועות, ישובות על ערימת חציר. קיבוץ נחשון, 1958

רבי משה איסרליש כתב[25] שנראה שהטעם הוא כדי שיאכלו שני לחמים זכר לקרבן שתי הלחם, ודבר זה מושג כשמקיימים ארוחה חלבית וארוחה בשרית המצריכות לפי ההלכה לחמים נפרדים.

המשנה ברורה כותב בשם "גדול אחד" שכאשר בני ישראל ירדו מהר סיני לא היו ערוכים לאכילת בשר כשר, שדורש הכנות רבות כמו שחיטה והוצאת הדם.

במתן תורה, בני ישראל מתעלים למדרגה הרוחנית הגבוהה של אדם הראשון קודם חטא עץ הדעת ואי אכילת בשר מסמל מעמד זה, שכן לפני ימי נח היה אסור על בני האדם לאכול בשר.

החלב מסמל את הנתינה של הגדול לקטן, של אם לבנה, ובדומה לכך התורה היא מתנה של ה' לעמו.[26]

הרב מימון בספרו "למען ציון לא אחשה" טוען שבחג הביכורים עלינו להודות לה' על הארץ הטובה שנתן לנו, כנאמר "וַיְבִאֵנוּ אֶל הַמָּקוֹם הַזֶּה וַיִּתֶּן לָנוּ אֶת הָאָרֶץ הַזֹּאת אֶרֶץ זָבַת חָלָב וּדְבָשׁ", ולכן נהגו לאכול מאכלי חלב ודבש.

בספרות ההלכה נשאל כיצד ניתן לקיים מנהג זה לצד מנהג אכילת בשר ב יום טוב, באמצעותו מקיימים את מצוות שמחת החג. כדי לקיים את שני המנהגים, נהגו רבים לאכול מאכלי חלב בקידוש שלאחר תפילת היום (לעיתים כסעודת ארעי, ללא לחם ו ברכת המזון) ולאחר זמן מה לאכול גם סעודה בשרית. אחרים נהגו לאכול סעודה חלבית בליל החג וסעודה בשרית ביום החג. שיטה נוספת היא אכילת סעודה שחציה הראשון כולל מאכלי חלב, ולאחר הפרדה משמעותית, אכילת בשר.

טקס ביכורים בגן שמואל, 2009.

מראשית ימיה בקשה התנועה הציונית לחבר מחדש בין היהודים לאדמתם, חיבור שנותק עם היציאה לגלות. ארתור רופין כותב:

"עוד בתחילת התנועה היהודית־הלאומית נצבת ההכרה, כי החקלאות צריכה לשמש יסוד כלכלי ליהודים ההולכים להתיישב בארץ־ישראל...שיבת היהודים לארץ אבותם צריכה להיות בעת ובעונה אחת גם שיבה לעבודת האדמה".

ואכן, בתולדות המפעל הציוני היה ל חקלאות מעמד ייחודי, והיא זכתה להערכה ויוקרה, ונתפסה כמבטאת יעדים וערכים בעלי חשיבות לאומית עליונה. בהתאם לכך, הוגי הדעות של המפעל הציוני ראו בחג השבועות חג המבטא את הקשר הקדום בין עם ישראל לארצו, על שום ההיבטים החקלאיים שלו. טקסי ביכורים היו נפוצים בכל ישובי ההתיישבות העובדת, בקיבוצים, במושבים, במושבות ובכפרים. בטקסים האלה לקחה חלק כל קהילת היישוב, והועלה בהם מופע חגיגי עם שירים וריקודים ותהלוכה של כלים חקלאיים מקושטים, וכן הוצגו התינוקות שנולדו במהלך השנה החולפת. טקסי ביכורים נוהגים לערוך גם במרבית הגנים ובבתי הספר היסודיים בכל רחבי הארץ. הילדים לובשים חולצות לבנות ונושאים טנא ובו פירות העונה, ומתקיימים אירועים שונים לכבוד החג.

מנהג קדום בקרב יהודי צפון אפריקה לשפוך מים זה על זה ביום שבועות. המנהג מוזכר על ידי רבי משה בן מימון אלבאז, מקובל בן המאה השש עשרה, בספרו היכל הקודש, וכך הוא כותב: "נהגו כל ישראל לזרוק מים זה על זה ביום שבועות, וגם כן טובלין בטבילה, או בטהרת תשעה קבין קודם שחרית, לזיכרון טל התחיה שהיה יורד עליהם בהר סיני יום מתן תורה; כמו שאמרו רבותינו, בשעה ששמעו ישראל הדיבור מפי הגבורה פרחה נשמתן...".

במרוצת הדורות התפתחו צורות שונות וטעמים שונים למנהג. היו אף שהאמינו כי מי שהותז עליו מים לא יאונה לו רע לאורך השנה. יש המשערים כי המנהג הושפע מחגיגת מלחמות מים דומה בשם "אנסארה", שהייתה נפוצה בסביבה הנוכרית באזור צפון אפריקה[. רבנים שונים, בהם הרב יוסף משאש והרב יעקב אריאל, ייחסו את המנהג ל"אנשים ריקים" וקראו לבטל את המנהג בשל האיסורים ההלכתיים הכרוכים בו.

כיום, המנהג פשט בשבועות לכלל ישראל והוא כולל משחקים ו קרבות מים בעיקר בין ילדים.

עשרת הדיברות על קלף, 1768

בקהילות האשכנזים, נוהגים לקרוא את מגילת רות לפני קריאת התורה. קריאת התורה היא ב פרשת יתרו, שבה מתואר מעמד הר סיני. ה מפטיר הוא ב פרשת פינחס, והוא עוסק בחג הביכורים ובקורבנותיו. ה הפטרה היא בתחילת ספר יחזקאל ( מעשה מרכבה). ב יום טוב שני של גלויות קוראים "כל הבכור" ( ספר דברים, פרק ט"ו, פסוק י"ט - פרק ט"ז, פסוק י"ז) (אם חל בשבת מתחילים "עשר תעשר" כדי שיהיו מספיק פסוקים, והאיטלקים מתחילים "כי ימכר לך אחיך העברי"), ומפטירים בחבקוק ( ספר חבקוק, פרק ג', פסוק א' - פרק ג', פסוק י"ט, ויש מתחילים פסוק אחד קודם ב ספר חבקוק, פרק ב', פסוק כ').

כמו בכל יום טוב, אומרים באשכנז פיוטים ב ברכות קריאת שמע של ערבית. בשני מנהגי אשכנז, בלילה הראשון אומרים "וירד אביר יעקב" לר' יוסף טוב עלם. ביום טוב שני, במנהג המערבי אומרים "א-ל א-להים ה' דבר ויקרא ארץ" ל ראב"ן, הכולל ביכור "אשריך ישראל" על הבאת ביכורים, ובמנהג המזרחי אומרים "וירד א-להים על הר סיני" מאת יצחק בן משה.

יוצרות (פיוטים הנאמרים בתוך ברכות קריאת שמע של שחרית): כמו בכל ימים טובים, נוהגים באשכנז ובאיטליה לומר פיוטי יוצרות בברכות קריאת שמע של שחרית. בשני מנהגי אשכנז אומרים ביום טוב ראשון יוצר "אדון אמנני", אופן "ועתה בנים שירו למלך", וזולת "אנכי שמעת ונתאימו", כולם לר' שמעון בן יצחק. בקצת קהילות המנהג המזרחי, אומרים גם מאורה "אמרות האל טהורות" לר' יהודה הלוי, שנוהגים לאומרו בכל יום שקוראים את עשרת הדיברות. ביום טוב שני, אומרים יוצר "אילת אהבים" החתום שמעון, לאופן ברוב הקהילות חוזרים על "ועתה בנים" כאתמול ובקצת קהילות אומרים "ארחות אראלים יקדישו" האנונימי, וזולת במנהג אשכנז המערבי אומרים "אנכי גדול בנועדים" האנונימי, ובמנהג המזרחי חוזרים על "אנכי שמעת ונתאימו" כאתמול. במנהג איטליה, אומרים ביום הראשון "אור ישראל קדושי", וביום שני אומרים "אלהים בהנחילך דת מורשה", ובארץ ישראל נוהגים לומר ביום טוב היחיד "אלהים בהנחילך דת מורשה".

(חזרת הש"ץ של שחרית): לפי מנהג אשכנז, כמו ברוב ימים טובים, אומרים פיוטים בחזרת הש"ץ של שחרית. הקרובות של שבועות ארוכות ביותר, וכוללות פיוט הנקרא סדר עולם, המתאר כמפי התורה עצמה, את סירובה של התורה להינתן לאבות העולם, ונתינתה בסופו של דבר למשה רבינו, ופיוט "סדר דברין" המייחד קטע ארוך ('רהיט') לכל אחת מן הדברות. שתי הקרובות יותר ארוכות מבשאר ימים טובים, וייתכן שהאריכו בפיוטים דווקא בשבועות משום שיש בו פחות מאפיינים לעומת שאר החגים. באשכנז, אומרים בשני ימי שבועות את הקרובות "ארץ מטה" לר' אלעזר הקליר ו"אורח חיים" לר' שמעון בן יצחק, ויש חילוקי מנהגים לגבי איזו קרובה לומר באיזה יום.

'הכתובה' - חלק מהספרדים נוהגים לומר לפני קריאת התורה את הפיוט המכונה "הכתובה" שחובר על ידי רבי ישראל נג'ארה. פיוט זה מתאר את ה" כתובה" כביכול, בין הקב"ה (החתן) לבין עם ישראל (הכלה).

אקדמות - מנהג האשכנזים לומר ב תפילת שחרית את הפיוט אקדמות באמצע או לפני קריאת התורה. הפיוט נאמר ב ארמית, בליווי מנגינה מיוחדת. הוא פותח בבקשת רשות לקרוא בתורה, ועוסק במעלת התורה ובשכר הצפון ללומדיה. ברוב קהילות אשכנז מחוץ לישראל (היום רק במנהג אשכנז המזרחי), אומרים באמצע הפטרת יום טוב שני את הפיוט " יציב פתגם" ל רבנו תם.

מוציאים שני ספרי תורה, בראשון קוראים ביום הראשון לחמישה קרואים (כמו בכול יום טוב) במעמד הר סיני שאירע ביום שבועות, ב ספר שמות, פרק י"ט, פסוק א' עד פרק כ', פסוק כ"ב. בספר תורה השני עולה ה מפטיר ב ספר במדבר, פרק כ"ח, פסוקים כ"ו- ל"א, קוראים את הפטרת מעשה מרכבה האשכנזים והספרדים נוהגים לקרוא ב ספר יחזקאל, פרק א', פסוקים א'- כ"ח והתימנים מוסיפים עד פרק ב', פסוק ב', נהגו בכול קהילות ישראל להוסיף את פרק ג', פסוק י"ב. ב יום טוב שני של גלויות, קוראים בספר הראשון ב ספר דברים, פרק ט"ו, פסוק י"ט עד פרק ט"ז, פסוק י"ז, כשחל בשבת מתחילים לקרוא כבר מ פרק י"ד, פסוק כ"ב, כדי להשלים לשבעה קרואים הנקראים בשבת. בספר התורה השני קוראים כמו ביום הראשון ומפטירים ב ספר חבקוק, פרק ג'.

יזכור - בבתי הכנסת מנהג אשכנז המזרחי נוהגים לומר יזכור בשבועות (מחוץ לישראל ביום טוב שני), לפני שמכניסים את ספר התורה ל ארון הקודש. במנהג אשכנז המערבי, לא נוהגים לומר יזכור ברגלים כלל, אך הוא הונהג בכמה קהילות מנהג זה בתקופה מאוחרת. בקהילות אשכנז המערבי אומרים סדר "מתנת יד" שמברכים את הקהל ואת חשובי הקהל "בעבור שיתנו מתנת ידם", הקשור לקריאת התורה של יום טוב שני ("איש כמתנת ידו").

אזהרות - לפי מנהג אשכנז, אומרים אזהרות באמצע חזרת הש"ץ של תפילת מוסף. פיוטי האזהרות של קהילות אשכנז (" אתה הנחלת" ליום א' ו"אזהרת ראשית" יום ב') הם קדומים וממחבר לא ידוע; בסוף האזהרות, נוהגים בשני הימים לומר פיוט אז שש מאות. במנהג הקדום, גם הספרדים אמרו את האזהרות באמצע חזרת הש"ץ של מוסף, אך היום נוהגים לאומרם לפני תפילת מנחה. ה תימנים אומרים את האזהרות לאחר ההפטרה. ברוב קהילות הספרדים והתימנים אומרים את פיוט האזהרות שחיבר רבי שלמה אבן גבירול, ובחלק מקהילות צפון אפריקה אומרים פיוט אזהרות של רבי יצחק בן ראובן אלברגלוני, ובקהילות מרוקו נוהגים לקרוא את שני פיוטי האזהרות.

כד יתבין ישראל - קצת בני עדות אשכנז נוהגים לזמר את הפזמון (שמקורו אינו ידוע) 'כד יתבין ישראל', משום שהוא עוסק בעניין שמחת התורה.

יום טְבוֹחַ (או "ימי טבוח"), הוא הזמן להקרבת קורבנות שהיה אסור או שלא הספיקו להקריב בחג השבועות ושאותם הביאו מיד לאחר שבועות. בשל הקורבנות הרבים שהיו מובאים באותו זמן, התקבל הכינוי - "יום טבוח".

בכל אחד מ שלוש הרגלים היו מביאים עולי הרגל, קורבנות יחיד, כגון עולת ראיה, שלמי חגיגה ושאר קורבנות שאין מקריבים ב יום טוב. ב פסח ו סוכות הקריבו את הקורבנות שהביאו האנשים בשאר ימי החג שהם חול המועד, ובכל מקרה הם ימי חג ושמחה, אולם חג השבועות הוא יום אחד בלבד. לכן הימים שלאחריו שימשו להשלמת הבאת אותם קורבנות ולאכילתם של שלמי החגיגה (לפי דעת בית הלל), כך שבמיוחד ביום שלמחרת חג השבועות היו מובאים קורבנות רבים, ונחשבים ששת הימים שלאחר השבועות כימים מיוחדים. יש נוהגים שלא לומר בהם תחנון. ומפני שיום הקרבת קרבנות נחשב יום שמחה נוהגים לייחס ליום שלאחר שבועות יותר שמחה מימי אסרו חג האחרים, חשיבות זו באה לידי ביטוי באיסור להספיד ולהתענות בו.

כאשר שבועות חל ב שבת (מה שאף פעם לא מתרחש בלוח הקבוע), אז ישנם קורבנות נוספים שלא ניתן להקריב וגם אז אפשר להקריבם עד שישה ימים לאחר שבועות.

בימי בית שני הייתה רגישות מיוחדת לימים שלאחר שבועות מפני המחלוקת עם ה צדוקים שטענו בניגוד למסורת ה תורה שבעל פה שחג השבועות תמיד יהיה ביום ראשון. לכן היו דעות בחז"ל שאפשר לקבוע ביום ראשון שלאחר שבועות יום תענית כדי לבטל את דעת הצדוקים בנושא.

שבועות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הכנה לשבועות באתר בעטלער

יום-טוב לוינסקי (עורך), ספר המועדים - שבועות, הוצאת אגודת עונג שבת (אהל שם) בתל אביב על ידי דביר, באתר היברובוקס

פיוטים לשבועות - מילים, באורים, מאמרים מלווים, לחנים לכל מסורות ישראל וביצועים מגוונים, באתר 'הזמנה לפיוט'.

שבועות באתר הספרייה הלאומית

חן מלול, כך גייסה הציונות את חג השבועות, "הספרנים": בלוג הספרייה הלאומית, 29.05.2017

מידע על שבועות בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

לקט פיוטים ושירים לשבועות באתר הספרייה הלאומית

שבועות ומגילת רות במאגר המידע של אתר מקראנט

חג השבועות: פריטי מקור ומשאבי הוראה, באתר החינוך של הספרייה הלאומית

הרב אליעזר מלמד, דיני חג השבועות, באתר פניני הלכה

שאלות ותשובות בהלכה בנושא חג השבועות, באתר דין

מאמרים בנושא חג השבועות, באתר aish.co.il

דף מיוחד על שבועות, באתר ישיבה

רחל אליאור, שמואל יוסף עגנון והמסורת המיסטית על חג השבועות

אבא בנדויד, לשונות חג השבועות, לשוננו לעם, כרך כה חוברת ח (תשל"ד), עמ' 199-212, באתר האקדמיה ללשון העברית

מאכלי חלב וגבינה בשבועות - על שום מה?

כל ענייני חג שבועות באתר "ערוץ התורה"

דליה מרקס, תוכני שבועות

תכנים על חג שבועות באתר של סיון רהב-מאיר

בִּכּוּרִים פְּרִי הִלּוּלִים - שַׁי הֵבֵאנוּ, שַׁי לָעָם, חלונות: צהר לתרבות יהודית-ישראלית, המרכז ללימודי רוח בספרייה הלאומית

הָדי אור ודוד אסף, מן הגורן ומן היקב: וחג שבועות תעשה לך, בבלוג "עונג שבת", 14 במאי 2021

, יומני כרמל יוני 1951 (התחלה 0:19)

חג הביכורים לילדי המעונות של ויצו, יומני כרמל 1947 (התחלה 7:35)

אושי דרמן, כיצד זהותו של חג השבועות פשטה ולבשה צורה לאורך ההיסטוריה, בלוג באתר בית התפוצות, מאי 2021

הבהרה: המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.

# data[].attributes.attachment_link.title
שבועות - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
חג השבועות (המכונה במקרא גם חג הקציר או יום הביכורים) הוא חג ב יהדות, השני מבין שלוש הרגלים. ה חג חל יום לאחר סיום ספירת העומר בת שבעת ה שבועות, וב לוח העברי הקבוע חל תמיד ב ו' בסיוון. החג חל יום אחד ב ארץ ישראל ו יומיים בחוץ לארץ.

# data[].attributes.headline
שמות חג השבועות 

# data[].attributes.subject
שמות חג השבועות 

# data[].attributes.body
שמות החג ומשמעותם.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
סיפוריקי מאת: ריקי זקן

# data[].attributes.attachment_link.title
חמישה שמות לחג השבועות סיפור ילדים כתבה: ריקי זקן

# data[].attributes.headline
ריקוד לחג השבועות 

# data[].attributes.subject
ריקוד לחג השבועות 

# data[].attributes.body
תנועה והנעה בחג.

# data[].attributes.attachment_link.title
ריקוד לשבועות

# data[].attributes.headline
תמונות לחג השבועות .

# data[].attributes.subject
תמונות לחג השבועות .

# data[].attributes.body
פעילות במדרש תמונה - הסמלים ומשמעותם .