# data[].attributes.body
VALPARAÍSO MOAIS

Les estàtues anomenades Moais estan situades a l’illa de Pasqua, van estar esculpides cap al segle XII i XVII per els polinesos. Els Moais van ser cars i difícils de construir, van estar tallats sobre pedra volcànica, el procés aquest es podria allargar diversos anys, l’ altura de un Moai des de la superfície és de 4,5m però tot el cos sencer arriben fins a 10m de alçada. Els Moais són estàtues dempeus, però part de elles esta enterrada sota terra, per això també podríem dir que són un bust. Els Moais són unes estàtues monocròmiques.

La illa consta de 900 Moais 400 estan a la cantera Rano Raraku 288 associats als ahu (plataformes de roca en las quals s’aguanten els Moais) la resta estan escampats per tota l’illa.

Són estàtues en repòs que realitzen una funció religiosa i commemorativa, es van fer a voluntat d’eternitat. Són semblants a una persona a grans dimensions, representen els ancestres de Rapa Nui, governants o avantpassats que van ser importants o van fer coses importants per a la societat, creien que així desprès de morts podien protegir als habitants i aconsellar-los.

# data[].attributes.body
ZAMPOÑA O FLAUTA DE PAN

La Zampoña és com la flauta de pa o altres noms que té arreu del món que es coneix arreu del món però té un nom diferent que és el de Zampoña. És d’origen andí és molt popular a l’àrea dels andes, és un dels instruments més representatius de la cultura andina. És de la família dels aeròfons. La Zampoña consta de tubs oberts per una banda i tancats per l’altre. Els tubs varien entre 5 i 15, són de longituds i diàmetres diferents, això fa que tinguin sons diferents. Quan més llarg el tub més greu és la nota que produeix. Hi ha dos fileres de tubs la que té més tubs es l’arka i l’altre és l’ira que té un tub menys. És un instrument melòdic. La paraula Zampoña es una deformació de la paraula espanyola simfonia a Bolívia es creia que de aquesta manera podien dominar la musica dels conquistadors espanyols. Es toca a Bolívia, Argentina, Xile, Equador, Perú i Colòmbia i a altres llocs. N’hi ha de molts tipus alguns són: l’antara o pusa, el siku o sikuri i el rondador. L’antara o pusa es feia a la zona de l’Equador fins les serralades d’Argentina i Xile, Bolívia i Perú i a grups ètnies. La siku o la sikuri significa tub que fa so, principalment la feien servir grups ètnies aymares de Bolívia, Argentina, Xile, Colòmbia, Equador i Perú. El rondador té com a origen a Equador i Colòmbia durant la època precolombina. Per tocar la zampoña es bufa els tubs i sona. És va donar a conèixer cap al segle V per la cultura Huari. Es pot tocar sol, en parella i en grups. La Zampoña acompanya en les músiques folklòriques, balls i altres danses típiques. La Zampoña sol anara acompanyada de instruments andins com la quena, el charango o amb altres Zampoñes.

https://youtu.be/l1BbgCCVf5s
https://youtu.be/pvlT1KkSqnU

# data[].attributes.body
EL TEJO O RAYUELA

La rayuela es juga des de fa molt de temps, abans era un simple joc, ara es l’esport típic de Xile. Hi ha 2 tipus de rayuela però molt diferents entre elles, la rayuela que juguen els nens petits, i l’esport típic anomenat rayuela. Nosaltres en hem centrat en l’esport típic anomenat rayuela. La rayuela és un esport tradicional de Xile semblant al de la herradura .Es va originar en els quartels de militars, desprès es va anar coneixen en el poble, fins ara que és un esport típic de Xile. Consisteix en tirar un disc de metall anomenat tejo des de una distància determinada a una plataforma quadrada anomenada cancha a vegades es tira en una caixa plena de sorra. Aquesta superfície fa menys de 1 metre quadrat. Aquesta cancha té un forat o un fil tensat cap a la meitat que el que si acosta més guanya més punts. El 19 de Juliol és el dia del rayuelero on es reuneixen tots els clubs de rayuela i celebren l’esport popular de Xile. Hi han 2 tipus de tejos el tejo pla i el cilíndric.

# data[].attributes.body
Tuco Tuco de Magallanes
El nom comú és el de tuco tuco de Magallanes té com a nom científic el de  Ctenomys magellanicus. Les categories taxonòmiques del tuco tuco de Magallanes són:

-DOMINI: Eucaria.

-REGNE: Animalia.

-FILUM: Chordata

-CLASSE: Mammalia

-ORDRE: Rodentia.

-FAMÍLIA: Ctenomyidae.

-GÈNERE: Ctenomys.

-ESPÈCIE: Ctenomys magallanicus.

El tuco tuco de Magallanes té el pel suau, dens i llarg. El seu color pot variar entre negre, gris i marró, solen ser de dos colors. Té les orelles molt petites. Els masculins són més grans que les femenines. Medeix entre 27 i 30 cm, i pot pesar entre 100 i 1000 grams. Té el crani amb angles pronunciats. És un animal hervíbor. Tenen cries 2 cops a l’any, el procés de gestació pot durar entre 3 i 4 mesos i solen tenir de 1 a 7 cries.

És semblant a la nútria.

# data[].attributes.body
QUIN ÉS EL NOM CIENTIFIC DEL TUCO TUCO DE MAGALLANES?