# data[].attributes.body
És un tipus de bosc temperat. Està format per arbres caducifolis, que perden les seves fulles a la temporada hivernal, i es renoven a la temporada càlida i plujosa.

# data[].attributes.body
La xarxa tròfica és la interconnexió natural de les cadenes alimentàries

# data[].attributes.body
Serralades, petites munanyes , turons i solen estar tambe en les faldes de les muntanyes.

# data[].attributes.body
Nom científic: Castanea
Descripció física: Un arbre que floreix en tardor i que té les fulles petites i terminades, pot arribar a una altura de més de 6 metres i esta tot recobert de fulles i flors.
Manera de reproduir-se: Els castanyers en la tardor es reprodueixen amb llavors.

Com s'alimenten: Els castanyers obtenen els aliments fent la fotosíntesis.

# data[].attributes.body
Nom científic: Populus alba.
Descripció física: És un arbre alt i corpulent, de forma arrodonida i de creixement molt ràpid. És ample i té forma de columna, amb un tronc gruixut.
Com s'alimenten: Fan la fotosíntesi a través de l'oxigen de l'aire.
Com es reprodueixen: Es multiplica per esqueixos.

# data[].attributes.body
Nom científic: Tilia
Descripcio física:És un arbre gran, que pot arribar a mesurar 30 metres d'alçada, va molt bé per tomar l' ombra perquè té unes fulles molt grans. Les fulles són grans d'entre 8 i 14 cm de llarg.
Aquest arbre de fruites de entre 0,8cm a 1,2cm de diametre
La reproducció: Per llavors o via agàmica.
Alimentació: S'alimenten a través de la fotosíntesi.

# data[].attributes.body
Tenen quatre estacions, clarament definides a l'any:
-Aquests biomes són bastant humits, i així es beneficien tant la flora com la fauna.
-A la tardor i a l'hivern els arbres perden les seves fulles, per això el bosc s'anomena caducifoli, ja que prové de les fulles caduques. Després del període de fred i de desgel, les fulls dels arbres es renoven. Aquesta temporada dura sis mesos aproximadament.
-La primavera i l'estiu, encara que són humits, són més càlids.
-Durant tot l'any, la mitjana de temperatura és de 10 ºC, arribant a ser més fred a l'hivern. Les precipitacions poden aconseguir entre 30 i 60 polzades per any, que serien 75 i 150 cm.
-Depenent del lloc, pot nevar durant l'hivern.

# data[].attributes.body
Nom científic:Juglans
Descripció: Son abres amb fulles acabades en punta.
Reproducció: En primavera la noguera floreix i amb el temps el ecosistema polinitza les flors i surten els fruits
Alimentació: fan la fotosíntesis

# data[].attributes.body
Nom científic: Acer
Descripció física: Pot arribar a mesurar uns 8 metres d'alçada. Tenen la capçada densa i arrodonida i amb les branques joves recobertes de suro.
Com s'alimenten: Fan la fotosíntesi a través de l'oxigen de l'aire.
Com es reprodueixen: Es reprodueixen per llavors.

# data[].attributes.body
Nom científic: Quercus ilex.
Descripció física: Pot arribar als 20 metres d'alçada. La capçada és espessa i la seva escorça fosca i esquerdada. Les seves fulles són de 3 a 7 cm amb dents poc espinoses, de color verd fosc.
Com s'alimenten? Fan la fotosíntesi a través de l'oxigen de l'aire.
Com es reprodueixen? Les alzines es conreen pels seus fruits, les glans.

# data[].attributes.body
Nom científic: serpent
Descripció física: És marró clar, solen créixer entre 2o3 metres.
Alimentació: Són carnívores i s'alimenten de ratolins, insectes, amfibis, aus petites i fins i tot d'altres serps.
Reproducció. Tant femelles com mascles aconsegueixen la maduresa sexual als quatre anys d'edat, les femelles posen ous
Adaptacions: Les seves escames estan adaptades per camuflar-se amb l'entorn.

# data[].attributes.body
Nom científic:Ulmus minor
Descripció: escorça gris i forta, pot arribar fins  6 metres d'altura, té fulles allargades i acabades en punta.
Reproducció: En primavera el om floreix i amb el temps el ecosistema fa polinitzar les flors portant el polen a altres flors d'altres arbes,quan les flors son polinitzades, es converteixen en fruits
Nutrició: Els Oms fan la Fotosíntesis.

# data[].attributes.body
Nom científic: Ornithorynchus anatinus.
Descripció física: És d'un color marró intens a l'esquena i els costats del cap i part superior de les potes. El cos i la cua estan coberts de pèl. La cua es similar a la del castor, però l'ornitorrinc només l'utilitza per desplaçar-se a l'aigua. Té un gran musell ample i pla, cobert d'una pell suau.
Reproducció: L'hembra té un parell d'ovaris, però només l'esquerre és funcional. Posa entre un i tres ous, que es desenvolupen a l'úter durant uns 28 dies, amb 10 dies d'incubació externa.
Que menja: Insectes, larves, cucs, cargols, peixos petits, camarons, crancs i granotes.
Adaptacions: Els ormitorrinc posa ous pero els posa a la seva panxa per que no li matin els fills

# data[].attributes.body
nom cientific:

Coleòpters

Els escarabats d'Amèrica Buring són a punt d'aconseguir extintes com un gran nombre d'aquests insectes que es van trobar a la regió de l'est de les Muntanyes Rocoses, ara es limita només a la sud-est de Canadà.
Adaptacions: Aquesta especie d'escarbat son carronyers, pero quan troben un cos mort, l'enfonsen en la terra per donar aliments a les seves cries sense que es menjin el cadaver.

# data[].attributes.body
Nom científic: Haliaeetus leucocephalus.
Descripció física: El seu cap està cobert de plomes blanques. Tenen el plomatge marró a  la part central del seu cos, i blanc a la cua i el cap. Les àguiles joves tenen el cos marró. El bec és gran i groc, igual que les seves potes.
Reproducció: La hembra posa d'un a tres ous que s'incuben durant 35 dies.
Alimentació: Menja peixos com la truita, les anguiles, el salmó, el bacallà....

Adaptacions: posseeixen poderoses arpes per capturar les seves víctimes

# data[].attributes.body
Nom científic: Corylus avellana
Descripció física: Es un abre que pot arribar fins als 15 metres d'altura, tenen una escorça color marró pàlid i tenen les fulles acabades en punta.
Reproducció: Els avellaners en primavera floreixen i amb el temps el ecosistema fa polinitzar les flors del abre.
Nutrició: Els avellaners agafen nutrients fents la fotosísntesis

# data[].attributes.body
Nom cientíific: Alectoris rufa
Descripció física: la perdiu mesura entre trenta-cinc i quaranta centímetres, el seu bec potes i parpelles són de color vermell
Alimentacio:Els adults són gairebé vegetarians, mentre que els pollets es nodreixen principalment d'insectes, aranyes i cargols.
Reproccució: Les perdius posen ous
Adaptacions:El color de les seves plumes esta familiaritzat amb l'entorn.

# data[].attributes.body
Nom cientific:Ursus americanus
Descripcio fisica: Són mamífers, grans, forts i robustos, solen ser de color negre
Alimentacio:Aquests óssos s'alimenten principalment de vegetals, fruites, mel i també de peix
Reproducio: són mamífers vivípars, sexualment adults a partir dels dos anys d'edat i el l període de gestació dura set mesos mes o menys.
Adaptacions: Aquesta especie d'os hiberna en estacions fredes per no pasar gana i saltar-se la epoca mes dificil del any.

# data[].attributes.body
Nom científic: Ursus Arctos
descripcio física: sol pesar entre 117 kg, el seu pèl negre i va tirant ha groguenc.
Alimentació: la seva dieta sol ser vegetariana.
Reproducio: Les femelles arriben a la maduresa sexual a una edat entre 3 i 5 anys
Adaptacions:Aquesta especie d'os hiberna en estacions fredes per no pasar gana i saltar-se la epoca mes dificil del any.

# data[].attributes.body
El castor viu en els boscos caducifolis
I han tres tipos de castor: el Castor canadensis, el Castor fiber i el Castor californicus
Nom científic: Castor
Descripció física: el castor es un animal petit pero igualment es el rosegador més gran en norteamérica, el seu cabell es de color marró, tenen una cua plana i amplia, també tenen les potes grans i dits amples. Tenen molt bona vista, oïda, tacte i l'olfacte
Les seves dents son molt bones i molt fortes perque te que utilitzrles sempre al seu dia a dia, en les dents tenen una capa taronja.
La reproducio: Són mamífers. Només es reprodueixen una vegada a l'any i només de Gener a Març. Les cries es deslleten  dels pares quan tenen entre 2 i 18 semanes.
Alimentación: Els castors mantenen una dieta herbívora, solen menjar: branques, fullatge, escorces d'arbre, brots, falgueres, arrels, arbusts i plantes aquàtiques.
Adaptacions: Té les dents incisius molt grans, per rosegar la fusta dels arbres. Els seus ulls petits i rodons, li permeten veure sota l'aigua gràcies a la membrana transparent que poseeixen, que protegeix l'ull de l'aigua.

# data[].attributes.body
Nom científic: Fagus sylvatica.
Descripció física: És un arbre de fins a 40 metres d'alçada. El tronc el tenen dret, l'escorça és grisenca i llisa. La capçada és ample. Les fulles tenen forma d'ou, amb el marge amb pèls fins i sedosos.
Com s'alimenten: Fan la fotosíntesi a través de l'oxigen de l'aire.
Com es reprodueixen: Per llavors o via agàmica.

# data[].attributes.body
Nom científic: Canis latrans
Descripció física: Mesura menys de 60 cm d'alçada. Pesa entre 10 i 25 kg. Té un color que varia des del gris fins al terrós. Les orelles i el musell són llargs. Té una cua espessa i ampla. És un animal molt prim.
Alimentació: Menja aus, rèptils, conills, ratolins i musaranyes, encara que a vegades mengen fruita o carronya.
Reproducció: Són mamífers. Les cries neixen en abril o maig a una madriguera.
Adaptacions:  Creen caus, o fan servir les madrigueres que altres animals han deixat enrere o han matat.

# data[].attributes.body
Nom científic: Cardinalis cardinalis.
Descripció física: És de grandària mitjana. Són vermells, amb una màscara a la cara de color negre en el mascle i gris a la femella.
Alimentació: S'alimenten principalment de cucs.
Reproducció: Són ovípars. Posen 3 o 4 ous de 2 a 4 vegades a l'any.
Adaptacions: El mascle té un comportament territorial, i amb el seu cant determina el terreny que es seu

# data[].attributes.body
Nom Científic: Quercus
Descripció física: Pot arribar fins a 35 metres d'altura i floreixen en primavera te una copa bastant regular, ovalada i  la seva escorça es de color gris
Manera de reproduir-se: En primavera el roure floreix i amb el temps el ecosistema fa polinitzar les flors portant el polen a altres flors d'altres arbes,quan les flors son polinitzades, es converteixen en fruits
Què menja? El roure fabrica els seus propis aliments fent la fotosíntesi a partir de l'oxigen.