# data[].attributes.body
Bruke teorier til å analysere årsaker til drop out

Diskutere følgene drop out har for individ og samfunn

# data[].attributes.headline
FOKUSSPØRSMÅL: Hvorfor slutter elevene i Finnmark videregående på skolen?

# data[].attributes.subject
FOKUSSPØRSMÅL: Hvorfor slutter elevene i Finnmark videregående på skolen?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ø ystein er 19 år. Da han hadde tre måneder igjen av skolen gadd han ikke mer.

Han vet at sjansen er større for å bli arbeidsledig hvis han ikke går ferdig skolen, men han valgte allikevel ikke å fullføre.

Finnmark er det fylket i landet der det er flest elever som gjør som han. Det er bare halvparten som fullfører.

Derfor kjørte vi i gjennom hele fylket og pratet med alle de unge som vi møtte - for å prøve å forstå hvorfor det egentlig er blitt sånn.

Jeg kan hvis jeg vil, men jeg gidder ikke.

En reise gjennom Finnmark
Halvparten av alle elever i Finnmarks videregående skole dropper ut - hvorfor? Vi kjørte gjennom fylket i håp om å finne svaret:
- "Kult" å droppe ut av skolen
Store avstander og dårlig holdninger er grunnen til at elevene dropper ut av skolen i Finnmark. Det mener lederen i Elevorganisasjonen i Finnmark, Hilde Mari Wenstad (15).

Hilde Mari Wenstad (15), leder i Elevorganisasjonen (EO) i Finnmark. (Foto: Karianne Andersen)

- Finnmark som fylke har et utrolig høyt frafall. Og det er stort geografisk. Vi har få videregående skoler i forhold til arealet. Det betyr veldig mange borteboere.
- Er dette en del av forklaringen til at så få fullfører videregående her?
- Det har alt å si. For eksempel så er det jo 15- og 16-åringer som får beskjed om å flytte til en videregående skole tre timer unna hjemplassen. Til en ny plass med helt nye mennesker, lærere og elever. Det kan være hardt å gå fra å ha relativt lite ansvar selv og ha foreldre som passer på, til å stå helt alene - lage maten selv og vaske selv. Gjøre alt selv. Og når man i tillegg til å være helt fersk i verden, så kanskje man må arbeide ved siden av for å dekke leia og ha råd til utstyret på skolen, fordi utstyrsstipendet ikke strekker til.

- Jeg er bare 15 år selv og jeg tror ikke jeg hadde klart å flytte hjemmefra akkurat nå. Det er mye som skjer i livet, masse forandringer og ansvar så er det ikke så rart at det krasjer helt for noen.
- Hvilke deler av skolen er det størst frafall?
- Når det gjelder videregående så er det yrkesfag. Guttene der. Det er alt for få lærlingeplasser i Finnmark. I landet generelt, men Finnmark spesielt. De som faktisk velger å fullføre skolen og få lærlingeplass, får det ikke. Mens de som kjenner noen via familien, får arbeidsplassene som er her.
- Mener du at en del ungdommer tenker at de ikke trenger skolen, når de uansett har forbindelser for å få seg jobb?
- Det å gå på skole blir sett på som unødvendig, siden man uansett kan lære opp folk på arbeidsplassen. Bedriftene vil ikke ha lærlinger, de tenker at man må bruke mye arbeid på disse - og få lite igjen. Da er det lettere å ta inn folk som man vet allerede er gode på å snekre, for eksempel.
- For å få jobb, så er det viktigere å kjenne "de rette folkene" enn å ha for eksempel studiekompetanse?
- Ja, jeg vil nesten si det. Skremmende, men sant. I Finnmark har vi mange store selskaper som er familieeide. Da er det jo slik at man får seg jobb om man kjenner de som eier eller driver bedriften.
- Men, gjør det noe at folk slutter på skolen da, hvis de uansett får seg jobb?
- Kunnskap er makt, så skolen er fantastisk viktig! Jeg tror man må få i gang kampanjer slik at elever ser viktigheten av å bli på skolen, hvor viktig utdanningen som tilbys av staten faktisk er. At det er en sjanse vi har fått - ikke en plikt. Ofte når folk dropper ut av skolen så reagerer venner med å si "oi, du er sykt heldig, du slipper å gå på skolen". Det er en dårlig holdning. Jeg tror ikke ungdommer helt ser realiteten i det de gjør, når de dropper ut og tenker at de kanskje tar det opp senere.
- Er dette en holdning som noen har, eller vil du si at den er utbredt?
- Jo eldre jeg er blitt, så merker jeg at det har blitt mer "kult" å droppe ut av skolen, fordi folk er blitt veldig lei.
- Men hvorfor er folk så lei her oppe? Skolen er vel ikke noe kjedeligere i Finnmark?
- Det er et godt spørsmål.

Øystein i Lakselv
- Jeg fikk en del fravær. Da bestemte jeg meg for å bare droppe ut, forteller Øystein Johann Pettersen Sørensen (19):
Tonje i Vardø
Til bestemors fortvilelse sluttet Tonje Frantzen (22) på skolen. Så ble hun gravid, og utdanningen fikk bare vente:
Marianne i Vardø
Marianne Fagermo (28) skulle bare ta ett friår, men ble stående å se alle andre dra i fra henne. Ett friår kan bli til mange:
Finnmarkinger

(Klikk deg gjerne inn i galleriet for å se bildene i fullformat og lese bildetekstene)

- Dette er alvorlig
- Kun annenhver elev i Finnmark fullfører og består videregående, de andre har sluttet eller strøket.
Det forteller Eifred Markussen, forsker ved Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning (NIFU).

- I landet som gjennomsnitt så er det 70 % som fullfører og består videregående skole. Dette har vært konstant siden 1994. I Finnmark er tallet 50 %.

Eifred Markussen, forsker ved NIFU. (Foto: NIFU)

Markussen har vært med å skrive rapporten " De' hær e'kke nokka for mæ: Om bortvalg, gjennomføring og kompetanseoppnåelse i videregående skole i Finnmark skoleåret 2010-2011 " hvor de samlet inn både kvantitative og kvalitative data.

Og særlig intervjuene med både lærere, elever og skoleledere har gitt god innsikt i nettopp hvorfor så mange ungdommer ikke fullfører videregående skole i Finnmark, forteller han.

- Dette er alvorlig. Det ikke å fullføre videregående opplæring er alvorlig. Fullført VGS er inngangsbillettene til enten høyere utdanning eller til arbeidsmarkedet hvis du har et fagbrev eller svennebrev. Har du ikke den inngangsbilletten så stiller du mye svakere i arbeidsmarkedet.
- Så, hvorfor er frafallet, eller bortvalget som dere kaller det, så høyt i akkurat Finnmark?
- Det er snakk om en kultur. Ganske langt opp mot vår tid har det vært mulig for ungdommer i Finnmark å avslutte ungdomsskolen og deretter få seg en jobb. Sånn som det var i resten av landet for 30 år siden. Men utviklingen har gått litt senere i Finnmark. Det har eksistert et ungdomsarbeidsmarked lengre opp mot vår tid, enn i resten av landet.

Samtidig er utdanningsnivået blant foreldregenerasjonen lavere i Finnmark enn i resten av landet. Ungdommer ser at foreldrene uansett har skaffet seg jobb. Så hvorfor gidde gå på videregående, når verken pappa eller bestefar har gjort det?

- Hvis vi tar fiskeriene som eksempel, så eksisterer det en forestilling om at man kan slutte på ungdomsskolen og begynne å jobbe - og tjene 800 000 i året - og bare arbeide halve året. Noen kan det. Det finnes et lite segment i arbeidsmarkedet hvor ungdom kan slutte i grunnskolen og gå i båten. Men dette er bare et arbeidsmarked for kystens gutter: Hvis du for eksempel er fra Mehamn eller Gamvik, og kjenner noen som har en båt. Da kan du ta et sikkerhetskurs og få jobb i båten.

- Men hvis du bor i Alta og vil dra til Gamvik for å begynne å fiske - ingen sjanse. Så det er denne forestillingen om at det er mulig, som drar mange ut av skolen. Forestillingen gjør at båndet mellom skolen og ungdommene løses opp, og det blir lettere å slutte. Selv om de ikke har noen jobb å gå til.
- Hva med det at mange flytter hjemmefra tidlig, har det noe å gjøre med det høye frafallet?
- Nei, ikke som vi har sett. Men vi ser et annet interessant fenomen: En del av de ungdommene som ikke flytter, men som burde ha flyttet, de går det dårligere med.
- På hvilken måte?
- For eksempel, hvis en ungdom har lyst å begynne på linjen helse- og oppvekstfag, men så bor denne på et sted som har videregående skole - bare ikke akkurat den linjen. Enten så tør eller vil ungdommen selv ikke å flytte - eller så får han/hun ikke lov av foreldrene.

Det betyr at en del ungdommer - hvis de skulle ha fulgt utdanningsdrømmen sin - burde ha flyttet. Men hva gjør de istedenfor? Jo, de havner på skolen på hjemstedet, på en linje som de egentlig ikke er interessert i. Og konsekvensen blir naturlig nok manglende motivasjon og engasjement - og at de slutter. Dermed blir utdanningsløpet forskjøvet, forklarer Markussen.

- Hvis man skulle ha rettet på dette, så skulle det ha vært større muligheter for flere å begynne på den linjen de har lyst på, nært hjemstedet. Men dette er jo en kjempeutfordring å få til i Finnmark, på grunn av de lange avstandene. I dag er det 10 videregående skoler, med 50-900 elever på. Det å si at vi skal ha flere videregående skoler i Finnmark - det er ikke realistisk i et fylke med totalt 3000 elever i videregående.
- Er det større aksept å slutte på skolen i Finnmark?
- Ja, det registrerte vi. Nettopp på grunn av forestillingen om at det går an å få seg arbeid uansett. I et intervju vi gjorde så var det en som sa: "Det burde vært flaut å slutte. Men det er ikke det".

- Finnmark er ikke lenger et lavkompetansesamfunn, i dag er det et høykompetansesamfunn: Det å være i en fiskebåt er ikke det samme som før, og det er masse arbeidsplasser i Finnmark som krever høy kompetanse. Og hvis ikke ungdommen her får hjelp til å fullføre videregående opplæring i større grad, så vil vi få en situasjon hvor de blir sittende å se på at andre - søringer - tar de arbeidsplassene som de kunne ha fått.
- Står finnmarksungdom i fare for å bli tapere i arbeidsmarkedet?
- Ja, det er en mulighet. Hvis de ikke har kompetanse så er det disse som sist får jobb, eller er de første som må gå når det er dårlige tider. Forskning viser jo at de som ikke har fullført videregående opplæring har større sannsynlighet for å være arbeidsledige; måtte få støtte gjennom NAV; bli tidlig uføretrygdet; og få lav inntekt.

Leo tar valget: Utdanning
Leo Ajkic navigerer gjennom de politiske sakene i sin valgserie, og i denne episoden ser han på det norske skolesystemet. Les hva de ulike ungdomspartiene mener om hva som skal til for at flere yrkesfagelever fullfører utdanningen sin.
P3dok som podkast

Alle våre radiodokumentarer kan lastes ned som podkast, slik at du kan lytte på dem når du vil - og hvor du vil. Abonner på våre podkaster enten via Itunes eller via RSS.

(NB! Musikken som brukes i våre dokumentarer er ikke med i podkastversjonene pga. rettigheter. Fullversjonene - slik de blir sendt på radioen - kan du strømme direkte på toppen av siden.)

# data[].attributes.attachment_link.description
Ø ystein er 19 år. Da han hadde tre måneder igjen av skolen gadd han ikke mer. Han vet at sjansen er større for å bli arbeidsledig hvis han ikke går ferdig skolen, men han valgte allikevel ikke å fullføre. Finnmark er det fylket i landet der det er flest elever som gjør som han.

# data[].attributes.body
Elever som ikke fullfører videregående skolegang. Vi kan også kalle det for frafall i skolen. Statistikk fra SSB bruker forklaringen om elever som ikke har fullført videregående i løpet av 5 år.

# data[].attributes.body
Reform 94: Alle unge skal ha lovfestet rett til videregående skole. Yrkesfag ble mer teoretisk. Frafallet på yrkesfag har blitt høyere enn man hadde tenkt.Kunnskapsløftet: Dette er reformen som gjelder i dagens skole. Videreførte retten fra reform 94.

# data[].attributes.body
Hva tenker du når du ser dette tallet?

# data[].attributes.headline
OPPGAVE: Hvorfor tror du dropout skjer i Norge i dag?

# data[].attributes.subject
OPPGAVE: Hvorfor tror du dropout skjer i Norge i dag?

# data[].attributes.body
Mobbing

Voksne som ikke bryr seg

Forhold utenfor skolen eller på skolen? Dårlig behandling på skolen eller vanskelige hjemmeforhold

Manglende motivasjon

Valgte feil utdanningsprogram: mer praksis og mindre teori

Fysisk sykdom

Vanskelig forhold hjemme

Rusmiddelmisbruk, graviditet eller barn

Faglige vansker

Karrierejag

Trives ikke: sosial utrygghet

STØRSTE ÅRSAK: Psykiske eller psykososiale årsaker som angst, spiseforstyrrelser, depresjoner eller andre ting.

PS! Mangel på motivasjon kan skjule andre årsaker. Det kan være læreplanene eller skolestrukturen som ikke passer for alle elever.

# data[].attributes.body
Makroplan: Øker sannsynlighet for sosiale problemer senere i livet. Arbeidsledighet. Trygd, ikke skattepenger = dyrere for samfunnet
Mikroplan: Dårligere selvfølelse og dårlig selvbilde. Ensomhet.

"Elever som dropper ut av videregående skole får oftere problemer med å tilpasse seg samfunnet i voksen alder enn de som fullfører skolen."

# data[].attributes.body
Vil snakke om pushout i steden for dropout fordi han mener det er skolen som svikter i form av feil skolepolitikk og manglende tiltak.

# data[].attributes.body
Utvikling av personlighet skjer i ulike faser tidlig i livet. Det er en klar sammenheng mellom utviklingen av oss selv, og samspillet som foregår med andre. Fem faser:
1) Det gryende selvet (0-2 mnd)
2) Kjerneselvet (2 -6 mnd)
3) Det subjektive selvet (7-15 mnd)
4) Det språklige eller verbale selvet (fra 15  mnd)
5) Det narrative selvet (3-4 år)

# data[].attributes.body
Traumatiske opplevelser og kriser i barndommen kan være avgjørende for om en person utvikler en avvikende eller en normal personlighet. Forsvarsmekanisme der man fortrenger vonde opplevelser.

# data[].attributes.body
"Skolen er blitt ytterligere tilpasset barn som kommer fra velutdannede akademikerhjem med velfylte bokhyller. Taperne er særlig gutter fra arbeidsklassen" Anders Bakken

# data[].attributes.body
Venstresida i norsk politikk: Lage et tilbud der alle får plass med et nivå som tilsier at alle skal kunne klare det.
Høyresida i norsk politikk: Kritiske til likhetsskolen. Hvordan kan de sterkeste elevene få nok utfordringer samtidig som andre gir opp fordi det er for mye teori?

# data[].attributes.body
Løs oppgavene individuelt:
a.       Hvordan kan Jesper Juuls teori om Pushout forklare dropout?

b.       Hvordan kan Freuds teori om fortrenging forklare dropout?

c.       Hvordan kan Sterns teori om selvets utvikling forklare dropout?

Les om Jesper Juuls teori på side 320-321
Les om Freuds teori på side 319 og 133
Les om Sterns teori på side 320, 324 og 325