# data[].attributes.body
Velfærdsteknologi

# data[].attributes.body
18/04

# data[].attributes.body
DIN YNGLINGS-SPORT MED HANDICAP.

Jeg har valgt 100m-løb( 100m-kørsel nu når de sidder i kørestol)
Aktiviteten går ud på at alle starter ved samme linje, hvorefter det gælder om at nå ned til målet 100m længere henne.
De ting som bliver ændret i aktiviteten er at i stedet for at løbe 100m skal man køre de 100m. Reglerne i aktiviteten er de samme som hvis du skulle løbe 100m bare i stedet skal de trille i kørestol. Min aktivitet bygger på at de deltagende skal have de samme forudsætninger, så alle føler sig lige meget værd.
Jeg synes det er vigtigt at mennesker i kørestole, skal kunne deltage i sådan en aktivitet, for at føle sig lige meget værd, som folk uden handicap. De skal kunne opleve den samme glæde ved at vinde et 100m løb som folk uden et handicap kan. De skal have en succesopleve som er med til at styrke deres selvtillid og selvværd, der vil kunne hjælpe dem i andre situationer.

IDRÆTTENS VÆRDIER:

Empowerment:

Begrebet empowerment kan perspektiveres til filmen således, at Peter som er en af verdens bedste bordtennisspillere, har et medfødt handicap som gør at hans arme er misdannet. Hans hænder fungere ikke optimalt som folk uden handicap gør. Men i stedet har han taget magten over sit liv og handicap og er blevet verdens 2. bedste handicap-bordtennis spiller. Han har taget de negative følelser omkring sit handicap og brugt det til arbejde sig op på toppen. Han har bland andet også brugt det til at styrke sit sociale liv ved at få en kæreste, mødt dronningen og er blevet udnævnt som en stor kulturpersonlighed i Danmark
Han har styrket sin egen positive selvopfattelse igennem den succes han har opnået. Det er hvad jeg vil kalde Empowerment.

Sundhed:
Jeg vil kunne perspektivere begrebet sundhed til filmen ved at tage fat i svømmeren Jonas.
Han træner omkring 8-10 gange om ugen, og når at svømme 4km på en træningsgang. Han har et udseende og en højde som de fleste ikke ville have(Lidt ligesom et barns) og i den forbindelse vil det være let bare at kaste håndklædet i ringen og ligge derhjemme og spise sig fed. Men Jonas følger sundhedsstyrelsens råd og mere til, ved at dyrke mindst 60min. fysisk aktivitet om dagen, med 20-30 min høj intensitet. ved at Jonas dyrker så meget idræt er det med til at forbygge livstilsygdomme og øge hans sundhed.

Deltagelse og inklusion:
Jeg vil kunne perspektivere begreberne til filmen igennem Kristian. Han er på landholdet i kørestolsrugby. Igennem den idræt har Kristian fået dannet sig en masse relationer, som ellers kan være svært for folk med handicap. Ved at være deltagende i idrætsfælleskaber hjælper, det ham med at udvikle sig personlig, for det er nemlig igennem relationer med andre at vi udvikler os mest og lærer os selv bedre at kende.

# data[].attributes.body
1. Når du er i det pædagogiske arbejde at det er vigtigt at du kan skelner mellem de tre p´er. Dvs at du skal kunne forholde dig professionelt til dine opgaver og ikke kun være drevet af dit habitus. Du skal kunne yde en omsorg som ikke er for personlig. Det kan for eksempel være at et barn er ked af det. Så skal du ikke kysse og fortælle hvor fantastisk det er, men i stedet bare give barnet et kram og anderkende barnets følelser, samtidig med at du trøster barnet. Du skal heller ikke være for privat når du er på arbejde. Det er ikke alt dine kollegaer behøver og vide om dig.

2. Joharis vindue er et skema som viser hvordan du kommunikere med forskellige grupper. Det viser hvad du ved om dem og hvad de ved om dig, ift. til hvor interesseret du er omkring personen.
Kendte område: Det er den del af din personlighed som er kendt af dig selv og andre. Jo tættere du er med personen desto større er vinduet, og omvendt.
Blinde pletter: Det er den del af din personlighed som andre kan se om dig og som du ikke selv kan se. Det kan være folks meninger om dig og hvad de synes personligt og som de ikke fortæller dig.
Det skjulte område: Det er den del af dig som du godt selv ved, men som andre ikke ved. Det kan være et traume du har haft som barn som har været med til at danne din personlighed og som du ikke vil have andre ved.
Det ukendte: Det er hvad du ikke selv ved og andre ikke ved om dig. Det er noget ubevidst omkring diselv som er med til at danne din personlighed. Det kan være lidt det samme som det skjulte område.

Anerkendende kommunikations 5 principper.
1. tag udgangspunkt i det positive.
betyder at se på de gode ting hvis der for eksempel er opstået et problem. Se på barnets ressourcer/ styrker og hvordan man kan arbejde med dem, i stedet
for at se på hvilke problemer barnet kan have, og hvilke konsekvenser det har.
2. Fortæl om det, der går godt.
fortæl barnet hvis det gør noget godt, og hvis du selv mener at det er godt. Falsk anderkendelse kan virke nedladende.
3. Interesser dig for, den du taler med.
Virk ægte interesseret i det den anden snakker om, så vil man bedre kunne forstå des budskaber og motiver.
4. anerkend den andens følelser.
Anerkend den andens følelser også selvom du er uenig. Fx jeg kan godt forstå du er ked af det, men du bliver nød til... osv.
5. Vær konkret og tydelig.
Det betyder at du skal være kort og konkret med hvad du gerne vil have den anden til at gøre. fx jeg vil gerne have at du..osv

4. transaktions analysen.
er en analyse der beskriver relationerne mellem 2 kommunikerende parter og hvilke roller personerne tager i samtalen. Den kan bruges til at beskrive forholdet mellem barn og voksen eller mellem voksen og pædagogisk personale. Den kan også bruges til at se hvilken rolle der er bedst mulig at indtage når du skal kommunikere med andre mennesker, så man ikke kommunikere uoverens.

# data[].attributes.body
20/03 - Case om Eva.

Hvad vil i gøre i dette eksempel?
I eksemplet med Eva, vil jeg først og fremmest tage fat i hende og fortælle hende omkring mine bekymringer. Udover det ville jeg fortælle hende omkring den situation som hun sætter sig selv i. ( uddybes mere) Jeg vil hjælpe og vejlede hende med de bedste råd jeg vil kunne komme frem med.

Skal Eva selv have lov til at bestemme?
Eva skal selvfølgelig selv have lov til at bestemme hvem hun ses med og hvad hun laver. Vi kan kun som personale støtte og vejlede hende på bedst mulige måde, i de valg som hun tager.

Funktionsnedsættelser:
1.
2. Er hvor man har et fysisk mén, som for eksempel: En manglende hånd/fod eller en spastisk lammelse.
3. Er et psykisk mén som man ikke kan se. Det kan være ADHD, Autisme osv.
4. Det sammen som 2-3?
5. handicap konventionen er en konvention vedtaget af FN om at alle handicapede skal have de samme rettigheder som "normale mennesker". de beskriver ikke hvad et handicap er men eftersom at de ikke kunne blive enige om hvad et handicap er, men de beskriver konventionen sådan her: personer der har en langvarig fysisk, psykisk, intellektuel eller sensorisk funktionsnedsættelse, som i samspil med forskellige barrierer kan hindre dem i fuld og effektivt at deltage i samfundslivet på lige god med andre.
6. Omsorgspligten handler om at alle borger med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse har ret til omsorg og det er vores opgave som pædagogisk assistent at yde den omsorg, som borgene definere som omsorg og ikke den måde vi selv mener omsorg er.

# data[].attributes.body
Hvordan kan jeg som pÃ¦dagogisk assistent hjÃ¦lpe heman med at skabe relationer?

Den mÃ¥de jeg vil hjÃ¦lpe Heman med at skabe relationer, vil vÃ¦re at jeg gÃ¥r ind og ser pÃ¥ Hemans styrker og derefter skaber en tilrettelagt aktivitet som tilgodeser dem.
Herefter vil jeg udfÃ¸rer aktiviteten sammen med Heman og nogle andre bÃ¸rn, hvor de sÃ¥ vil kunne se at han kan meget mere end at slÃ¥ og rive. De vil kunne finde plads til heman i deres egen lege, ved at vide hvad han er god til og hvor de kan bruge det.

Hvordan kan jeg som pÃ¦dagogisk assistent hjÃ¦lpe til at give heman en mere nÃ¦rende madpakke med i bÃ¸rnehave?

Ved at give Hemans forÃ¦ldre viden i hvad forskellen pÃ¥ en nÃ¦rende og ikke-nÃ¦rende madpakke er, og gÃ¸r ved en. Jeg vil blandt anden give dem viden om de 10 kostrÃ¥d, og fortÃ¦lle dem konsekvenserne ved at for lidt nÃ¦ring. ( uddybes mere)

Hvordan kan jeg hjÃ¦lpe Hemans forÃ¦ldre til at kunne forstÃ¥ vigtigheden i en talepÃ¦dagog?

Det vil jeg gÃ¸re ved at indkalde forÃ¦ldrene til et mÃ¸de, sammen med en talepÃ¦dagog, som kan fortÃ¦lle vigtigheden i, at heman ikke kun lÃ¦rer at tale dansk i blandt sine venner, men at der er brug for mere hjÃ¦lp, sÃ¥ han for et bedre verbalt sprog.

Autonomi - Historie 3. Kristen
1. Jeg mener ikke at Kirsten skulle have haft lov til at gå ud den aften, eftersom det har været en hektisk og urolig dag. Efter sådan en dag kan Kristens overskud og ressourcer være meget lave. Og hun vil derfor ikke have de samme forudsætninger for at tage de mest fornuftige og sundhedsmæssige valg som hvis det havde været en god dag. Jeg mener derfor, for Kirstens egen skyld at hun skulle blive hjemme og lade energien op til dagen efter.
2. De konsekvenser som der kunne være forekommet ved at Kirsten alligevel fik lov til at gå ud, ville være at hvis hun kom op i et skænderi vil hun have en større tildens til at overreagere eller træffe de forkerte beslutninger. En forkert beslutning kunne være at hun fx kunne tage stoffer. Hvis hun har haft en dårlig dag og blev tilbudt det. vel og mærke at hun godt ved det er dårligt for en, kunne finde på at sige " det har alligevel været en dårlig dag, så hvad skader det"

3. Selvfølgelig er det rimeligt at bostedet begrænser Kirsten udgang. Det er det pædagogiske personales ansvar at tage sundhedsfremmende valg for de, som ikke er i stand til selv at gøre det.
Og i Kirstens situation ville jeg mene at bostedet tog det rigtige valg.

19/04
1.
selvbestemmelse:
Går ud på at borgeren har ret til at bestemme over eget liv og træffe beslutninger for sig selv. at træffe positive beslutninger i alle livets aspekter.
Medbestemmelse: Er retten til at bestemme i samarbejde med andre over sit eget liv. Blandt andet træffe beslutninger med det pædagogiske personale.
Lighederne ved de to begreber er at man selv er med til at træffe beslutninger for sit eget liv. og forskellen er at du enten gør det alene eller i samarbejde med det pædagogiske personale.
2.
Du må anvende magtanvendelse når du enten har fået søgt og fået tilladelse fra kommunen eller hvis din egen eller andres sikkerhed er i fare.
3.
Reglerne for magtanvendelse findes i serviceloven. Eftersom at det er den lov du bruger til at udføre dit arbejde.
4.
Mindsteingrebsprincippet er at du så vidt muligt undgår at bruge magtanvendelse, og i tilfælde bruger det som den sidste udvej.
5.
Jeg vil mene at selvom du er over 18 og er umyndiggjort, har du ret til stemmeret. Alle har ret til at have indflydelse på hvordan det samfund du lever skal være. Et eksempel kan være at du er umyndiggjort og ser at en politiker går ind for at støtte botilbud og du selv bor på et. Så vil jeg mene man skal have ret til at stemme på fx det.