# data[].attributes.body
Vi pratar för lite med varandra – kan vi arbeta mer med case managers i ärenden som har kontakt på olika avdelningar? Vi vill pröva! Pilot på några få ärenden.

# data[].attributes.body
Fråga mer kring barnets situation, och informera om barns rättigheter.

# data[].attributes.body
De flesta i gruppen har inte direkt kontakt med barnen, ett samarbete mellan olika sektioner och bättra kommunikation sinsemellan för att lyfta barnens situation. Det är svårt gällande åldrar – då de flesta inte har direktkontakt.

# data[].attributes.body
Upplysa mer och informera om socialtjänstens arbete, vad vi kan hjälpa till med, vilka insatser som finns. Att motverka att det skapas en bild genom media (youtube) som ex omhändertagande.

# data[].attributes.body
Förslag att få information från barn och familj.

# data[].attributes.body
Förslag att göra hembesök ex två gånger per år i hushåll med barn. Bokade hembesök visar ibland inte verkligheten.

# data[].attributes.body
Utmaning att våga prata om sexuella övergrepp och prostitution (artikel 34) i arbetsgruppen i förebyggande syfte. Lyssna och lära av klienten/barn och ungdomar. Utbilda föräldrarna och oss själva.

# data[].attributes.body
Göra hembesök
o För att checka av barnets situation
o Möjlighet att upptäcka missförhållanden
o Kräver annan arbetssituation

# data[].attributes.body
Skillnad mellan önskad bästa lösning och vad som blir i praktiken – barnets bästa konsekvensanalys – i dessa lägen göra AVVIKELSERAPPORT

# data[].attributes.body
Måste arbeta mer med föräldrarna och föräldraansvaret för barnets bästa. Ex familjer som får ny bostad och ständigt flyttar runt pga störningar etc. hur påverkar det barnen?

# data[].attributes.body
Mer tid att förbereda vad ska fråga barn och föräldrar om för att bäst belysa barnets behov.

# data[].attributes.body
Mer tid för samtal och möten med barn och föräldrar och mindre tid med dokumentation.

# data[].attributes.body
Viktigt att också påverka föräldrar att det är viktigt med barns delaktighet.

# data[].attributes.body
Det händer att framförallt flickor är rädda för att de ska bli bortgifta mot sin vilja under sommarlovet.

# data[].attributes.body
Om barnen är med i samtalen finns en osäkerhet hur och vad vi ska prata med barnen om.

# data[].attributes.body
Ek.bistånd – tidsbrist på högt tryck på administrativt arbete – klientkontakt överhuvudtaget är svårt att få till. Att då ha koll på barn i det sammanhanget är svårt.

# data[].attributes.body
Yngre barn som skickas till sina släktingar/annan förälder i hemlandet efter flera år i Sverige – barnet har sin vardag och trygghet här.

# data[].attributes.body
Utmaning att just fråga kring barnen, att uppmärksamma barnen när de inte lyfts fram av de vuxna. Våga fråga!

# data[].attributes.body
Bra tips att skriva avvikelserapport för att lyfta brister i arbetsmiljön som påverkar ens tillgänglighet för barn.

# data[].attributes.body
Svårt att väga barnets bästa mot dess vilja.

# data[].attributes.body
Barn ska ej delta i väpnade konflikter - vi möter barn som varit med i krig. Hur ska vi uppmärksamma när barn riskerar att rekryteras till krig, eller flytta med mamma och pappa till krigsområden? Barn i gäng kan likställas med krig.

# data[].attributes.body
Att be föräldrarna lämna mötesrummet för att prata själv med barnet kan leda till misstro, bristande förtroende, konflikt. Kan leda till att föräldrarna undviker att ex ansöka som ek bistånd.

# data[].attributes.body
Att föräldrarna kan ifrågasätta om man kallar enbart barnen för att höra vad barnet har att säga/barnets perspektiv.

# data[].attributes.body
Att ställa samma frågor till samtliga barn – följer tex nybesöksmallen

# data[].attributes.body
Alla sektioner önskar mer kompetens och utbildning om hur vi pratar med barn, vilka frågor, hur ska vi göra barnen mer delaktiga. Vi behöver mer tid för att kunna ställa frågor. Tydligare mål för barnperspektivet.

# data[].attributes.body
Ek.bistånd – problem att normen är låg, att biståndet används till barnets behov som det är avsett för. Påverkar andra insatser, tex förskola att det finns regnkläder på förskolan. Att finna sätt att säkerställa att aktuellt bistånd går till barnets behov.

# data[].attributes.body
Samverkan – vem är inne i ett ärende? Se över intern samverkan. Allas ansvar att samverka utifrån barnet.

# data[].attributes.body
Förslag att införa barnombudsman på varje sektion.

# data[].attributes.body
För att veta vad som är barnets bästa – faktiskt prata med barnet.

# data[].attributes.body
Ek.bistånd – pratar ej så ofta med små barn. De barn som ek.bist pratar med är äldre (ofta utifrån språksvårigheter med föräldrarna). Tonåringar möts ofta som äldre.

# data[].attributes.body
Föräldrarnas ansvar vs barnens rätt. Ex hur länge kan vi fortsätta att bevilja hyror/låta familjen bo kvar flera gånger? Är det barns bästa att det ej blir förändring utan en återkommande problematik?

# data[].attributes.body
Behov av större samverkan/konsultation mellan avdelningarna.

# data[].attributes.body
Barnperspektivet är närvarande i riktlinjer för ek.bistånd men mycket övergripande – svårt att läsa sig till hur det rent konkret ska utföras och kombineras med rätt till bistånd.

# data[].attributes.body
Utmaning i hur vi tar barns behov i beaktan, speciellt i beslut.

# data[].attributes.body
Hur och när diskuterar vi barnets bästa? Vid beslut om ek bistånd fattas beslut utifrån barnens bästa när det tex gäller skäligt rådrum, vilket kan förlängas utifrån barnens bästa.

# data[].attributes.body
Viktigt att diskutera vad som är barnens bästa. Kanske inte alltid att bevilja hyres- eller elskulder flera gånger.

# data[].attributes.body
Önskar mer utbildning och verktyg för att kunna bemöta och se barns olika behov.

# data[].attributes.body
Utmaning att vi möter barn och familjer med olika socioekonomisk status och därmed med olika förutsättningar.

# data[].attributes.body
För att kunna arbete mer med barnen hade mer tid krävts. Viktigt att lägga mer tid att prata med och lyssna på barn och att ställa lämpliga krav på föräldern.

# data[].attributes.body
Svårt att veta hur man ska bemöta barn ibland, men det är viktigt. Att utreda och utforska barns vetskap för att lägga ribban rätt.

# data[].attributes.body
Utmaning: föräldrars stora rättigheter:
o Rätt till umgänge efter upplevt eller blivit utsatt för våld.
o Insatser som föräldrar tackar nej till.

# data[].attributes.body
Samverkan brister även inom samma organisation. Arbeta mer aktivt för en smidigare samverkan. Att ha för vana att alltid kolla om de är aktuella inom någon annan enhet.

# data[].attributes.body
Barnen ska inte behöva bo på hotell, arbeta aktivt för att de ska få ha kvar deras trygghet i deras stadigvarande boende.

# data[].attributes.body
Just nu är det enklare med skyldigheter, samtidigt ger vi stöd – vilket är en rättighet.

# data[].attributes.body
Vi behöver tänka på vilket språk vi skriver på, att inte skriva för avancerat.

# data[].attributes.body
Större tillgänglighet till biståndslösa insatser för att nå de familjer som är rädda för att ta kontakt med socialtjänsten.

# data[].attributes.body
Vi behöver fler insatser som matchar barns behov.

# data[].attributes.body
Om föräldrarna begränsar barnet i möjlighet till fritidssysselsättning, hur kan vi medverka till att barnet får detta behov tillgodosett?

# data[].attributes.body
Hur ska vi göra så att barnen verkligen får ta del av fritidsnormen i föräldrarnas ekonomiska bistånd?

# data[].attributes.body
Vårdbidrag tas upp som inkomst trots bevis på behov av extra pengar för omsorg av barn med särskilda behov – fel!! Ett exempel på hinder för barnets bästa.

# data[].attributes.body
Verksamhetsplaneringen behöver ta mer hänsyn till barnets bästa! Besöksrummen är inte anpassade för barnsamtal, att ha barn där. Ett gott exempel är Väster.

# data[].attributes.body
Papperslösa familjer har rätt till akut boende men hur väl anpassat är vandrarhemmen efter barnens behov?

# data[].attributes.body
Vi vet inte att barn inte diskrimineras i vår verksamhet!!

# data[].attributes.body
Hur bemöter vi flickor respektive pojkar? Flickor får mer offerroll, men kan löpa allvarligare risk och är mer utsatta. Pojkar mer ansvariga för sin situation. Vill tro att vi bemöter flickor och pojkar på samma sätt.

# data[].attributes.body
Krigsskadade och PTSD-skadade föräldrar får ej hjälp (långa köer). Det påverkar barnen i stor utsträckning – hur kan vi hjälpa barnen?

# data[].attributes.body
Hur påverkar okunskap om vissa kulturer – tillgodoses behoven om vi inte så insatta?

# data[].attributes.body
Hur pratar vi om Romer i socialtjänsten idag?

# data[].attributes.body
Ek.bistånd: barnets bästa ”slängs in” som motivering i beslut, tex för att bevilja bistånd över norm. Konsekvensanalys saknas ofta. Behöver förtydligas!!

# data[].attributes.body
Vem bestämmer barnets bästa – vem gör bedömningen?

# data[].attributes.body
Barn som placerats i familjehem som inte har samma bakgrund/religion/kultur som barnet – hur uppnår vi att barnet bevarar sin identitet? Vår skyldighet att följa upp och se till att familjehem etc ser till att barnet får ta del av sitt kulturella arv.

# data[].attributes.body
Miljön vid besök på kontoret ”hindrar”, vi borde kunna möta barnen på andra platser oftare

# data[].attributes.body
Barn med funktionsvariationer ”går inte att prata med” - vi borde bli bättre på att anpassa våra samtal till detta.