# data[].attributes.body
I ämnesplanen till samhällskunskap 1b står det att man ska undervisa om EU och att man ska ta upp dess det politiska system, samarbeten, och koppla till demokrati samt medborgares möjligheter att påverka politiska beslut. EU kan vara ett relativt stort område och det kan va svårt att undervisa om det då många har olika förkunskaper. För att tillexempel ha ett rollspel, (som vi även testade på i vår kurs ) krävs det att eleverna har vissa förkunskaper och de behöver läsa in sig på ämnet. Därför är det bra att inte ha rollspel direkt i undervisningen utan att ha det något senare så att eleverna kan debattera och diskutera med varandra. Det är viktigt att eleverna har förkunskaper inte endast för själva rollspelet utan även för att kunna reflektera senare över rollspelet. Långström och Virta (2011) skriver att det är viktigt att ge eleverna tid för reflektion över det material som de har arbetat med. De skriver även att det ofta ges för lite tid till reflektion, eleverna behöver tid att tänka efter. Därför är det viktigt att ha en uppföljning på rollspelet och diskutera vad man fick ut av det, vad lärde sig eleverna?

Att ha rollspel under området EU passar bra då under ett rollspel behöver eleverna gå in i personerna och försöka leva, tänka och handla som dem. Eftersom att EU är stort och ett komplext system med många medlemmar passar ett rollspel bra då man kan få många olika perspektiv på det. Arevik och Hartzell (2014) skriver även att ett rollspel är bra just för att det sätter ett perspektivbyte i centrum och tvingar eleverna att förflytta sig i tid och rum. De skriver att det är ett sätt att försöka få en konstgjord konkretion, en ”nästan riktig” upplevelse. Ett rollspel är något jag definitivt skulle överväga att ha i min undervisning, speciellt inom EU området. Ett inslag i EU undervisningen som jag skulle vilja ha är att jämför länder i Europa som inte är med i EU mot länder som är, vad finns det för skillnader, likheter, varför är de inte med, varför är dem med. Det hade även varit bra att titta på Storbritannien och brexit. Vad har det fått för konsekvenser för landet? Även detta bidrar till att vidga sitt perspektiv. Ska man undervisa om EU bör man inte endast utgå ifrån Sverige utan det blir viktigt att få ett helhetsperspektiv.

# data[].attributes.body
Att man har bedömning i skolan är för att man behöver ett belägg för lärande. Bedömning är ett brett begrepp och som vi tagit upp på föreläsningarna är betyg en del av bedömningen. Det finns till exempel formativ och summativ bedömning. Formativ är bedömning som sker undertiden och som är för lärande. Det handlar mycket om att ge feedback och styra eleven i rätt riktning. Svanelid tar bland annat upp att det delvis handlar om att göra effektiva klassrumsaktiviteter som visar om eleven har förstått eller inte för att sedan kunna ge återkoppling och föra dem framåt (2014) Summativ bedömning handlar mer om att sammanfatta elevens kunskaper i exempelvis ett betyg eller skriftligt omdöme.

Under en föreläsning om bedömning tog vi upp att det är viktigt att det är kunskapen som bedöms. Det är även viktigt att göra det väsentliga bedömbart och inte det enkla. Ett exempel på detta som vi tog upp på föreläsningen var att vissa läromedel tar upp frågor som inte är kopplade till ämnesplanen. Bara för att det finns i boken behöver det inte komma på provet. Det exempel som vi pratade om var att läroboksförfattarnas egna erfarenheter av att äta mat när de bodde i ett tält ute på en tur i Afrika stod med i boken, det framkom inte att det endast var deras bild av detta utan det var med i boken som ett vanligt inslag. Senare såg vi på ett prov där en lärare hade haft med detta i ett prov, något i stil med ”varför bör man inte äta så mycket när man är på en sådan tur i Afrika” och svaret var för att inte vill behöva gå ut mitt i natten till toaletten bland alla lejon. Detta är ett exempel på att man väljer de enkla faktauppgifterna. Detta blir svårt att koppla till ämnesplanen. Man ska inte välja det enkla faktauppgifterna för att fylla ut proven utan man ska ha frågor som är bedömningsbara enligt kursmålen. Om man till exempel har en matris ska alla svaren kunna föras in och bedömas utifrån matrisen. Detta underlättar för eleverna och för läraren då man i större grad fokuserar på det som undervisningen ska innehålla enligt kursmålen. Det som ska vara med är det som ska bedömas enligt kunskapskraven och som gör att eleven får möjlighet att uppnå målen. Därför blir det viktigt att eleven vet vad man avser att bedöma och låter dem få träna på det. Om det exempelvis ska vara essäfrågor på provet som kräver att eleven drar slutsatser och analyserar måste de få chansen att träna på det innan.

Långström och virta (2011) skriver om Christina Odenstad och hennes resultat när hon analyserade prov som gymnasielärare använt i samhällskunskap. Ett resultat var att många lärare använde mer mångsidiga och utmanande uppgifter i sina prov till studieförberedande program och till yrkesförberedande var det mer kortsvarsfrågor, om enkel fakta och ett konkret innehåll. Detta gör att elever inte bedöms på ett likvärdigt sätt. Svanelid (2014) tar upp att idag är forskningen överens om att det är viktigt att man som pedagog visar att man har höga förväntningar på alla elever. Därför blir det viktigt att inte göra enklare prov till de man tror kommer prestera sämre då detta sänder ut budskapet att jag som lärare inte förväntar mig att eleverna skulle klara fler mångsidiga och utmanande uppgifter.

# data[].attributes.body
Att arbeta med mänskliga rättigheter är ett stort inslag i samhällskunskapsundervisningen under i princip hela elevens skoltid. Långström och Virta (2011) tar upp att Eleverna ska både få kunskaper och förståelse för de mänskliga rättigheterna, eleven ska uppskatta dem samt förverkliga dem i vardagslivet och arbeta för dem. De tar upp att huvudmålet med undervisningen är att eleverna lär sig ett synsätt som innebär respekt för de mänskliga rättigheterna. Detta låter som ett väldigt överväldigande uppdrag. Det man dock bör ha i minne är att de flesta har viss koll på rättigheterna och har arbetat med det under hela skoltiden. Många tar dem som självklarheter. Därför kan det vara bra att visa på länder och områden i världen där de mänskliga rättigheterna inskränks. Man kan visa upp ett exempel och låta eleverna visa på vilket sätt de mänskliga rättigheterna inskränks. Detta kan man koppla till flera områden inom samhällskunskapsundervisningen (och även andra ämnen). Man kan få in mänskliga rättigheter i de flesta områden och på så sätt skapa en röd tråd och bygga upp en atmosfär där allas lika rättigheter uppskattas. Pratar man om olika konflikter, diktaturer, hunger, krig med mera går det enkelt att koppla. Därför blir det viktigt att tidigt ge eleverna en förståelse för de mänskliga rättigheterna, vad de innebär, så att man kan fortsätta arbetet med det kontinuerligt genom undervisningen. På detta sätt kan man ge eleverna möjligheten att arbeta med det på olika sätt och genom olika synsätt. Då detta bidrar till att eleverna sedan kan inta en aktiv och kritisk syn till all den information som olika medier ger ut. De kan själva ta sig fram och utöva sina rättigheter. Detta är målet med undervisningen och skapar aktiva medborgare.

Det som blir viktigt när man pratar om globala frågor som mänskliga rättigheter är att man inte bara visar ett perspektiv på olika frågor. Det är viktigt att låta eleverna se en annan bild än den som media ofta visar. Ett exempel på detta som vi pratade om på föreläsningen är att många visar en viss bild av Afrika som ofta innehåller svält och fattigdom. Man klumpar ofta ihop Afrika och pratar om kontinenten som en när det egentligen är väldigt stora skillnader mellan många av de olika länderna. Det är väldigt enkelt att visa på den globalisering som finns. Man kan utgå ifrån sociala medier och se hur snabbt olika trender sprider på bara några timmar. Eleverna själva kan troligen komma på flera alternativ på olike saker som blev populära världen över via sociala medier. Viktigt blir självklart att visa detta inte endast påverkar trender, filmer med mera utan även som exempel ekonomin.

# data[].attributes.body
Massmedia blir ett självklart innehåll i samhällskunskapsämnet. De senaste åren har massmediernas roll blivit ännu större vilket gör att det blir ännu viktigare att ta upp detta i undervisningen. Som Långström och Virta (2011) skriver så är medierna aktuella och förmedlar bilder av människors liv i olika samhällen. Det är dels på grund av detta som medierna ibland kallas den tredje statsmakten. Massmedia är en erkänd maktfaktor i dagens samhälle. Det viktigaste är att man tränar upp elevernas källkritiska förmåga. Detta kan man göra på olika massmedier väldigt enkelt. Man kan analysera vad som sägs eller skrivs i TV, tidningar och radio. Vem säger vad, till vem, varför just nu är frågor som går att tillämpa på de flesta frågor som kommer via massmedia.
Extra viktigt är detta idag i och med alla sociala medier där folk konstant matas med information. Problemet är ofta att man inte vet var informationen kommer ifrån. Därför är det väldigt viktigt att eleven får en källkritisk förmåga som den sedan kan få med sig i livet. Även detta bidrar till att fostra aktiva medborgare.

# data[].attributes.body
En bra uppgift man kan göra som Långström och Virta tar upp är att man kan börja med att jämföra

a) två olika kanalers nyheter

b) två olika rikstidningar av samma sort eller två lokaltidningar

c) två olika tidningar från två olika platser (eventuellt en från nord med en från syd, en från väst med en från öst), vad skiljer och vad förenar dem?

d) två tidningar av olika politisk färg. Går det av innehållet att se vilket parti som tidningen stöder?

På detta vis ger men eleverna en god förutsättning att träna upp sin källkritiska förmåga. Detta är något som behöver tränas upp.

# data[].attributes.body
Arevik och Hartzell (2014) beskriver i sin modell över tankekvaliteterna att förmågan att ta till sig begrepp har en viktig betydelse både för de övriga tankekvaliteterna men också för att förmå kvalificerad kunskapshantering. De skriver att undervisningen måste ge eleverna de nödvändiga redskapen inom ett kunskapsområde. Därför blir det viktigt att lära ut de överordnade begrepp för samhällskunskapsämnet för att eleven ska kunna gå vidare och lägga till ytterligare begrepp. De måste först förstå de grundläggande som individ och samhälle. Eleven ska kunna se saker från ett individ och ett samhällsperspektiv samt analysera och förstå den skildring av samhället som människan skapat. Det sistnämnda kräver att eleven har begreppsliga förmågor på en hög abstrakt nivå. Därför måste begreppsundervisning vara en del av samhällskunskapsämnet. Viktigt blir då att göra detta i olika steg så att man kan leda in eleverna i det nya området. Ett exempel (som jag hade med i min examination i våras) är om man till exempel ska undervisa om privat och samhällsekonomi är det fördelaktigt att låta eleverna först arbeta med privatekonomi och bygga en kunskap om de begrepp som används. Sedan kan man lägga på samhällsekonomi och ytterligare begrepp. Detta leder till att eleverna inte enbart lär sig begreppen utan enklare kan förstå dem och analysera och sätta dem i ett större sammanhang.

Långström och Virta (2011) tar upp en del nyckelord och begrepp som samhällsundervinsingen bör innehålla. Där finns bland annat granska, söka, tolka och värdera med. Dessa är inte det vanliga nyckelord eller begrepp som man tänker på när man pratar om begrepp inom samhällskunskapen. Det som man ofta istället tänker på är exempelvis hållbar utveckling, mänskliga rättigheter. Självklart är dessa begrepp som många andra viktiga att kunna och förstå. Men man får inte glömma att lära eleverna att söka, tolka, värdera och granska. Långström och Virta (2011) tar även upp att i de nya kunskapskraven betonas elevernas färdigheter: eleven ska kunna analysera och använda använda samhällsvetenskapliga begrepp, redovisa sina källor, ge välgrundade argument och uttrycka sina kunskaper i olika presentationsformer. Detta måste man självklart träna på och inte bara ha tillexempel genomgångar och sedan låta eleverna analysera endast på proven. Det kräver träning och man behöver undervisa om olika analysmodeller och metoder. Man behöver utveckla elevens förmågor och inte endast dess kunskaper. Detta är viktigt att ha i åtanke som lärare. Man ska utforma bedömningen efter den undervisning man haft. Därför blir det viktigt att man får med de kunskapskrav som finns och inte fokuserar mer på vissa. Sedan bör man fråga sig, vad passar bäst till detta område, är ett prov bäst? Kortsvars frågor? Essäfrågor? Debatt? På detta vis blir det undervisningen som styr och inte bedömningen. Det blir tydligare då för både lärare och elev, vad som förväntas och vad som ska bedömas.

# data[].attributes.body
Det finns även mycket material att tillgå som behandlar de mänskliga rättigheterna och globala frågor. Olika lärarhandböcker som europahandrådet ger ut, spel, filmer med mera från Unicef. Regeringen har en hemsida, manskligarattigheter.se, där det finns mycket bra information. Unicef har till exempel en film om utbildning som kan vara bra att visa (https://www.youtube.com/watch?v=1YYGF7H1Nlg&feature=share&list=PL817F277609C76BE3). Det som är bra med filmer är att det väcker känslor. Det kan göra att fler blir engagerade och får en förståelse varför olika hjälporganisationer behövs och arbete om detta måste finnas. Det finns alltså mycket bra material att använda och som är värt att använda.