# data[].attributes.body
Gennem historien har ordet og talen efterladt dybe indtryk i reformerne og revolutioners omvæltning af samfundet. I krisetider tager retfærdighedens forkæmpere ordet og viser verden, hvor langt vi kan nå med ordet. Netop ordet vælger Sara Omar i sin nytårstale, "Sara Omars Nytårstale"(2018), hvor hun sætter

# data[].attributes.body
Det retoriske pentagram er en model som bl.a. beskriver omstændighederne mellem afsender og modtager. Det er netop disse omstændigheder vi klart ser i Sara Omars nytårstale (2018), hvor hun blandt andet “tager bladet fra munden” og frygtløst udtrykker sig, via. apostroffer og anaforer. Gennem disse apostroffer og anaforer og andre sproglige virkemidler kommer omstændighederne ved at være muslimsk kvinde til syne, og derved laves et opgør mellem statisk religion og dynamisk kultur.

# data[].attributes.body
eskil :)
Kvinder verden over har længe været præget af skyld, skam, ære. De har været fast låst i lænker som en kvinde, og har dermed været undertrykt og har måtte med slid og slæb kæmpet for deres liv under et stærkt patriarkalsk tankesæt. Vi ser at i Sara Omars politiske lejlighedstale “Sara Omars Nytårs Tale” (2018), at hun kommer ud til sit folk, giver en stemme til dem der stadig er låst fast i sine lænker af undertrykkelse. Med sit sværd af ord ønsker Sarah Omar at åbne såret for at kunne fortælle verden om historien, og virkeligheden som en stor del af kvinder og børn tragisk nok ser i øjnene hver dag.

# data[].attributes.body
Dette opgør mod kvindeundertrykkelse, trænger til et skub mener Sara Omar i (Sara Omars nytårstale 2018). I denne politiske lejlighedstale fordømmer Sara Omar, de patriarkalske og undertrykkende sider af islam. Med metaforer, antiteser og anaforer forstærkes forfatteren brug af patos, der skal styrke hendes pointe

# data[].attributes.body
Gennem tiden har taler altid haft en ambition om at skabe forandring. Ord kan røre mennesker og skubbe til udvikling i samfundet, hvis man har noget på hjerte. I Sarah Omars nytårstale, fortæller hun om, hvordan hun opvoksede i et kvindeundertrykkende Islamisk samfund. Netop fordi hun selv har oplevet det, og har valgt at bryde fri, findes hendes argumentation meget overbevisende. […]

# data[].attributes.body
Netop dette belyses af Sara Omar i "Sara Omars nytårstale" (2018). Talen problematiserer undertrykte kvinders evne til at sige fra og tage bladet fra munden, som hun selv har gjort. Med sit tydelige sprog, sine gentagende apostrofer og fremhævede antiteser kommer Omars budskab om at skabe forandring i det senmoderne samfund til udtryk.

# data[].attributes.body
Friheden til at ytre sig er en basal menneskerettighed, men i nogle islamiske kredser bliver rettigheden udfordret. Kvinderne føler sig undertrykket og i nogle tilfælde forstummet. De islamiske kvinders undertrykkelse sætter Sarah Omar netop i spotlyset i hendes nytårstale (2018). Det formår hun med kraftfulde ord og angstvækkende skræmmebilleder, som løfter sløret for hvad der enlig foregår.

# data[].attributes.body
"Rettigheder og undertrykkelse" Netop lige i Sara Omars nytårstale (2018) ytre hun sig om disse 2 alvorlige emner inden for kvindernes interesse. I talen, bruger hun en masse gode sproglige virkemidler, som blandt andet er triader, apostrofer og Metaforer. Samtidig med det, giver hun os også et indblik i sine egne oplevelser omkring emnet.

# data[].attributes.body
Retten til at tænke, mene og sige hvad man vil, er en af de vigtigste grundlag i den vestlige verdens opfattelse af frihed, og det gode liv. I Danmark står det enda i vores grundlog at endhver borger har ret til at ytre sig, så længe det er  indenfor loven. Ytringsfrihedens retfærdighed er forankret i os, og vi har svært ved at forstå andre syn på verden og mennesker. Vi taler om tilbagestående lande, som vi mener er bagud på en række områder, især lande med muslimsk kultur. Vi hører skræmmehistorier om islam, om undertrykte kvinder og vold, men vi hører også om de stærke fællesskaber som religionen skaber. I sin nytårstale balancerer Sara Omar (2018) på en tynd, hidtil relativt ubetrådt sti, mellem den muslimske verdens gamle kultur og det danske samfunds frisind. Og hun lykkes med sin politiske lejlighedstale og sit velovervejede, stærke og malende sprog at fange og overbevise modtageren om sit budskab.

# data[].attributes.body
Netop dette belyses af Sara Omar i "Sara Omars nytårstale 2018", hvor hun ihærdigt prøver at opmuntre undertrykte kvinder til at tage bladet fra munden, som hun selv har gjort det(bruge ordet). Hendes tydelige engagement og livsvision vises gennem stærke gentagelser og apostrofer, der går direkte ind til både ofrene og de skyldige.

# data[].attributes.body
Netop dette belyses af Sara Omar i ”Sara Omars Nytårstale” (2018), hvor hun ihærdigt prøver at opmuntre undertrykte kvinder til at stå op for dem selv. Hendes tydelige engagement kommer til syne i måden hun udtrykker sine følelser og personlige oplevelser på. Den store brug af patos medvirker til en følelsesmæssig kontakt mellem Sara Omar og seerne, og vækker dermed en dybere forståelse og empati hos modtagerne.

# data[].attributes.body
Sara Omars nytårstale (2018) problematiserer netop tabuiserede emner, f.eks. kvinders rettigheder, hvor hun især fokuserer på Islam. Ved brug af patos og personlige belæg, belyser hun de undertrykkende og patriarkalske tankesæt som hun vil modvirke og bekæmpe.

# data[].attributes.body
Diskrimination, indfødte kønsroller og ’’ikke god nok’’ er den realitet mange kvinder skal indse når de bliver født. I hvert fald ifølge Sarah Omah, Som i 2018 holdte en nytårstale som vækkede publikum op.

Hun angriber, forsvarer og debattere hvordan kvindeundertrykkelsen i dag er et aktuelt menneskerettighedsbrud. Sarah Omah bruger personlige erfaringer, højt skriftligt stil og nogle knivskarpe argumentationstyper.

# data[].attributes.body
Sarah Omar nytårstale (2018) når ud til alle kvinders og børn, som føler sig undertrykt og fortæller at de ikke er alene. Og det gør denne smukke lejligheds-, men også politisketale. Som bliver vist tydeligt gennem hendes brug af sprogligevirkemidler, som eksempelvis gentagelser og metaforer.

# data[].attributes.body
Netop det snakker Sara Omar om i hendes nytårstale "Sara Omars nytårstale" (2018) Talen tematisere kvinderettigheder og undertrykkelse, med stærke sproglige virkemidler som apostrofer og triader, samt et indblik i hendes egen oplevelse med undertrykkelse.

# data[].attributes.body
Netop i Sara Omars nytårstale (2018) rækker hun ud til sin modtager med stor brug af følelsesladet erfaringer, ord der skaber forandring og massere af sproglige virkemidler som anaforer, antiteser og apostrofer.

# data[].attributes.body
Ægteskabet kan fremstå både blomstrende og kærligt, men også trivielt og rutinepræget. I novellen “Komplikation” (1965) af Dorrit Willumsen, frem-pensles ægteskabets trivialiteter og rutiner tydeligt gennem et malende sprog, mættet med symboler og metaforer.