# data[].attributes.body
ALEMANYA
En 1903 va ser ascendit a general, membre del Consell Superior de Guerra.
La seva principal preocupació va ser com enfrontar una possible guerra en dos fronts contra Rússia i França. Així, el 1905 va presentar el seu pla, l'anomenat Pla Schlieffen, que va ser posteriorment aplicat per l'exèrcit alemany en els primers dies de la Primera Guerra Mundial. Es tractava d'atacar de forma ràpida i decisiva a França pel nord.

# data[].attributes.body
ANGLATERRA
(Manchester, 17 de gener de 1863 - Gwynedd, Gal·les 26 de març de 1945) va ser un polític britànic, primer ministre entre 1916 i 1922, durant l'última etapa de la Primera Guerra Mundial i els primers anys de la postguerra .

# data[].attributes.body
ITÀLIA
Nascut a Palerm, Sicília, va estudiar i posteriorment va impartir classes de Dret, primer a Palerm i a partir de 1901 a Roma.
Durant la seva carrera va escriure més de 100 articles sobre temes legals i jurídics.
La seva primera actuació política va ser presentar-se i ser elegit diputat del Partit Liberal en l'any 1897.

# data[].attributes.body
RÚSSIA
Va ser l'últim tsar de Rússia. Fill d'Alexandre III, va governar des de la mort del seu pare, el 20 d'octubre de 1894, fins a la seva abdicació el 2 de març de 1917 (d'acord al calendari julià), quan va renunciar al seu nom i en nom del seu fill hereu al tron i aquest va passar al seu germà, el gran duc Miquel.

# data[].attributes.body
EE.UU
(Staunton, Virgínia, EUA, 1856 - Washington DC, 1924) fou el 28è president dels Estats Units entre 1912 i 1920. La seva política fou clarament intervencionista a Iberoamèrica i es mostrà neutral durant la Primera Guerra Mundial fins al 1917. Fou guardonat amb el Premi Nobel de la Pau el 1919.

# data[].attributes.body
FRANÇA
(Mouilleron-en-Pareds, Vendée, 28 de setembre de 1841 - París, 24 de novembre de 1929) ,va ser un polític francès a més de metge i periodista. Va ser Primer ministre de França de 1906 a 1908, i després de 1916 a 1920. Era anomenat "Le Tigre" (El Tigre) i "Père-la-Victoire" (Pare de la Victòria) per la seva determinació en la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
ALEMANYA
Friedrich Alfred von Bethmann Hollweg (Hohenfinow, Brandenburg, 29 novembre 1856-Ibíd., 1 de genièr de 1921) va ser un polític alemany que va servir com a canceller de l'Imperi alemany des de 1909 a 1917, durant els anys inicials de la Primera guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Thomas Edward Lawrence va ser militar, arqueòleg i escriptor britànic que es va destacar pel seu paper en la revolta àrab contra l'Imperi Otomà, aliat d'Àustria-Hongria i Alemanya. La seva vocació d'arqueòleg el va portar a conèixer l'Orient Mitjà molt abans de la Primera Guerra Mundial. En 1916, Va morir a 1935 després de patir un accident de motocicleta a Clouds Hill, sud-oest d'Anglaterra.

# data[].attributes.body
Margaretha Geertruida Zelle, nascuda el 7 d'agost de 1876 a Leeuwarden (Holanda), va ser una ballarina exòtica i actriu d'extraordinària bellesa, molt famosa en l'escena parisenca de principis del Segle XX. El 1917 es va començar a rumorar que venia secrets militars francesos a Alemanya i, en un judici molt polèmic i mancat de moltes proves en què afirma. Va ser declarada culpable i condemnada a mort. Mata Hari va ser executada el 15 octubre 1917.

# data[].attributes.body
Zar de Rússia des de 1894. l'últim monarca de la dinastia Romanov decideix sortir en ajuda de Sèrbia després de la declaratoria de guerra per part d'Àustria-Hongria després de l'Atemptat de Sarajevo. Al febrer de 1917, és deposat per una coalició cívic-militar liderada per Aleksandr Kerenski. El 17 de juliol de 1918, Nicolau II, la seva esposa, els seus fills i el seu seguici, van ser executats en Iekaterinburg.

# data[].attributes.body
Novè president de la Tercera República francesa entre 1913 i 1920. Després de l'atemptat de Sarajevo, el seu govern es va posar al costat de Sèrbia davant l'amenaça austrohongaresa i alemanya de declarar-li la guerra. Va aconseguir fer-li front a la contínua ofensiva de les tropes alemanyes, amb l'ajuda posterior d'Estats Units, el que va obligar al kàiser Guillem II a capitular i acceptar el Tractat de Versalles. Va morir el 1934 a París

# data[].attributes.body
Kàiser o emperador alemany des de 1888 fins a 1918. Després de la consolidació anterior de l'imperi germànic amb Prússia com la seva base, el monarca de la família Hohenzollern es va aliar amb Àustria-Hongria de Francesc Josep I quan aquesta li va declarar la guerra a Sèrbia després de l'assassinat de l'arxiduc Francesc Ferran. La fi de la Primera Guerra Mundial també va portar amb si el de la monarquia alemanya.

# data[].attributes.body
Emperador d'Àustria-Hongria des del 2 de desembre del 1848 fins al 21 de novembre de 1916. Després de l'assassinat de l'arxiduc Francesc Ferran a Sarajevo, guiat pels consells dels seus assessors i animat pel kàiser alemany Guillem II, li va declarar la guerra a Sèrbia, acte que va desencadenar les hostilitats de la Primera Guerra Mundial.

# data[].attributes.body
Nascut el 18 de desembre de 1863 a Graz, es va convertir en pupil del seu oncle, l'emperador austrohongarès Francesc Josep I, després de la mort per suïcidi a Mayerling del príncep Rodolfo d'Habsburgo el 30 de gener de 1889. El seu assassinat el 28 de juny de 1914 a Sarajevo per part del nacionalista serbobosnià Gavrilo Princip va desencadenar l'estat de confrontació.